116 
hogy a veglönyek is minden veszely nelkül kiälljäk 
ällevelzöld-testeeskeiknek bärmely okböl bekövetkezö 
elpusztuläsät, mig a sötetben tartott Euglenäk, me- 
lyeket szervezetükhöz tartozö levelzöld szinez, sötet- 
ben tartva nagy mennyisegüi vizben is elhalnak s 
bakteriumoktöl pusztittatnak el. 
A haszon azonban, melyet az ällevelzöld-testecs- 
kek a vöglönyeknek nyujtanak, nem egyedül eleny- 
fejlesztesre szoritkozik, hanem a lakök gazdäik sza- 
mära mög közvetetlenül täplalekot is szolgältatnak. 
A folytonosan szaporodö ällevelzöld-testeeskek egy 
rösze ugyanis egymäsutän belenyomül az emesztö bel- 
plasmäba, s itt, mint valamely közvetetlentl kivülröl 
felvett täplälek, megemösztetik. A Paramecium Bursa- 
riaröl regöta ismeretes, hogy ällevelzöld-testeeskeinek 
egy resze a belplasmäval együtt aramlık s igen köny- 
nyen meglehet arröl gyözödni, hogy a belplasmäba 
jutott testeeskek esakugyan meg is emesztetnek. Ne- 
mely äzalekällatkäkat ezen könyelmesen szerzett täp- 
lälek teljesen kielegit, kivülrölalig vesznek fel szilärd 
täplalekot s csupän vizet habarnak garatjokon ät 
belsejökbe. Ilyenek nevezetesen a Paramecium Bursa- 
ria, Vorticella Campanula- 6 a Vaginicola erystalli- 
nanak zöld egyenei, melyek csak ritkan tartalmaznak 
idegen zäradekokat, ellenben mindig lehet belplas- 
mäjokban az em6sztes különbözö stadiuman levö älle- 
velzöld-testeeskeket talälni. Ezen äzalekallatkäknal 
az ällevelzöld-testeeskek egeszen azon szerepet jätszak 
a vegleny häztartäsaban, mint a gonidiumok a zuz- 
mökeban: ezek keszitik ugyanis vizben oldott szervet- 
len vegyületekböl azon szerves vegyületeket, melyek 
a zuzmök telepet kepezö konzoreziumban a szintelen 
hyphäkat, a veglenyeknel pedig magät a szintelen 
protoplazma-testet täplaljäk. 5 
Azon különbözö szinti es szinarnyalatü festöanya- 
gokröl, melyek szämos, ällati mödon täplälkozö veg- 
lenynek plasmäjät, meg pedig leggyakrabban (neve- 
zetesen az äzalekällatkäknäl) ennek keregreteget, majd 
egyenletesen, majd szerfelett finom molekuläris szem- 
cs&k alakjaban szinezik, szämos esetben közvetetlenül 
kimutathatö, hogy nem az illetö vegleny sajät terme- 
kei, hanem a täplälekul szolgalö, tiszta, vagy mödo- 
sult levelzöldet tartalmazö moszatoktöl s Flagellatok- 
töl erednek, melyeknek festöanyaga az eme6sztes alatt 
bizonyos szinvältozäst szenvedven, az evö vegleny 
plasmäjaba leraködik s annak bizonyos szint kölesö- 
nöz. STEIN volt az elsö, ki egy csillöszörös azalekal- 
latka, a Nassula ambigua festöanyagänak a täplälek- 
böl valö eredetet kimutatta. Ezen äzalekallatkänak 
testallomänya, — mondja StEem,! — eredetetileg ege- 
szen szintelen, a legtöbb egyennel azonban a feloldott 
taplalekoktöltöbbe-kevesbbe sötet rozsdavörösre van 
szinezve, hasonlö mödon, mint a Chiladon ornatusnäl. 
Ezen ällatok taplaleka ugyanis Oscillatoriakböl all, 
| melyeknek gyakran oly hosszu fonalait nyelik el, hogy 
testök termeszetellenesen megnyulik s szetfeszittetik. 
Emeösztes alatt az Oscillariak szetesnek korongalakü 
ıizekre, melyek elöbb rezrozsda-zöld, kesöbb szennyes 
kek s vegre rozsdabarna szint valtanak, utoljara pedig 
finoman szetoszlö ällomänynyäa oldödnak, mely a test 
tartalmät egyenletes rozsdavörösre szinezi. CoHN & 
Nassula elegansnak különbözö szinü festöanyagairöl, 
melyek reszint a särgäsbarnänak, keknek es ibolya- 
szinnek különbözö ärnyalataiban oldva fordulnak elö 
a belplasmänak emesztö üröeskeiben, s ERRENBERG-tÖl 
külön mirigyek altal elvalasztott epenek tartattak, re- 
szint pedig a keregplasmät szinezik majd halvanyabb, 
majd sötetebb teglavörösre, szinten azt tartja, hogy 
az elnyelt Oscillariak phykochromjatöl szärmaznak, 
mely festöanyagra jellemzö6, hogy reszint mär az 
elö moszatban, reszint pedig annak bomläsa alatt 
rezrozsda-zöld, indigökek, ibolya, bıbor, olajzöld, bar- 
nasärga szinärnyalatokba megy ät.? A Nassuläk, me- 
lyeknek különösen emesztö Gröcskeikben oldott elenk 
szinti festöanyagok oly pompäs szineket kölesönöznek, 
valöban igen tanulsägos tärgyat kepeznek annak be- 
bizonyitäsära, hogy festöanyagaik elnyelt moszatok- 
töl szärmaznak. Srem bizonyara jogosan ällıthatja, 
hogy a legnagyobb valöszinüseg szöl a mel- 
lett, hogy az összes ä&zalekallatkäk szine- 
zete täpszereik bomläsi termekei ältal fel- 
teteleztetik.? 
A gyökerläbüak festöanyagänak eredeteröl esak 
a Vampyrelläkra nezve vannak biztos adataink; ezek- 
röl ugyanis CiENKowskı vizsgälatai utän,* melyeknek 
helyesseget sajat vizsgälataimra tamaszkodva cesak 
megerösithetem, tudjuk, hogy teglavörös szınök zöld 
moszatok, vagy Euglendäk levelzöldjetöl, barnas szi- 
nök pedig elnyelt Diatomeäktöl ered. 
Az elöadottak alapjan, bar a veglenyek festöanya- 
gai ex idö szerint m&g korän sincsenek kielegitöleg 
’ Die Infusionsthiere auf ihre Entwicklungsgesch. un- 
ters. 249, 
2 Ueber Fortpflanzung der Nassula elegans. Ehr. ZWZ. 
IX. (1857) 143. 
DT pDle 
* Ueber einige Rhizopoden und verwandte Organismen. 
AMA. XII. (1876) 26. 
