424 
ällomanyböl ällö egynemt, tömör gömböt kepez (fia- 
tal Spherozoum-, Ommatida-, Spongosphaerafelek). 
Magasabb fejlettsegi fokot ernek el azon magok, me- 
lyeknek ällomänya helyenkent magocskakka tömörült 
(Ethmospharafelek, fiatal Acanthometrafelek); a 
magocskäk szäma eg6szen hüszig szaporodhatik ( Eth- 
mospherafelek), melyeket k&söbb egyetlen nagy ma- 
goeska helyettesithet ( Acanthometrafelek ), melyet a 
j61 kifejlödött magkeregretegtöl vilägos magnedv-ud- 
var valaszt el; az ily mag azutan egeszen megesyezik 
az edesvizi syökerlabuak hölyagocska alaktı magjaval. 
Különös figyelmet erdemel az, hogy a mag fejlödese- 
nek bizonyos städiumän szemecskezetre nezve egeszen 
kulönböz6 ket felböl van összeteve, epen ügy, mint 
bizonyos äzalekällatkäknak pl. a Spirochona gemmi- 
paranak magja. 
A lessajätsägosabb s ismereteink jelenlegi allasan 
egeszen egyedül ällö magalak jellemzi a Thalassicol- 
läkat. Maga a kolosszälis mag majd gömbalaku, majd 
sarjadek- vagy vakbelszerü kitüremleseket visel, a 
magoeska pedig majd gombamyceliumhoz hasonlöan | 
elägazik, majd ismet feregszerüleg össze-vissza esava- 
rodik, s a mag kitüremleseibe egyes hurkokat boesät. 
A Thalassicolläk sajätsägos szerkezetüi, kolosszälis 
magjät Huxıey fedezte fel a Thalassicolla nucleatä- 
nal s jelenletet valamennyi kesöbbi büvar megerösi- 
tette; mig azonban Huxuey ketkedve nevezte mag- 
nak, addig MÜüLLer F. sejtnek deklarälta, Hırcren 
pedig a semminek sem prejudikälö belsöhölyag 
(Binnenbläschen) elnevezessel jelölte. — Hrrrwie 
erdeme, hogy behatö tanulmanyokra tämaszkodva 
kimutatta, hogy ezen sajätsagos keplet ertekere nezve 
a sejtmaggal egyezik meg. 
A Radioläroknak többnyire öriäsi nagy €s sajät- 
sagosan elkülönült magjaböl, a sokmagü ällapotot 
jellemzö, nagy szaämu aprö mag Hurrwig szerint kü- | 
lönböz6, reszben az eddig ismert magfejlödesi s szapo- 
rodäsi mödoktöl egeszen elterö, s a szövettanban egye- 
dül allö mödon jö letre. 
Legegyszerübb a Spherozoumfelek szämos aprö 
magjänak keletkezese. Ezeknel a nagy tömör mag 
elöbb megnyulik, majd piskötaszerüleg befüzödik s 
kette oszlik, mely folyamat gyorsan ismötlödven, a 
nagy anyamag szetesik vegre nagyszamü apro fiök- 
magokra. 
Az Acanthometra- s az ezekkel rokon Acantho- 
phractafeleknel a mag magoeskäjänak eleny6&szese 
utan tömör sarjakat boesät; a keregretegnek ezen ki- 
duzzadäsai lassankent befüzödven, önallö tömör ma- 
Entz G. Veglenyek. 
gokat kepeznek, melyeknek belsejeben kis magoecska- 
szerü testecskek fejlödnek ki; ez utöbbiak vonzö kö- 
zeppontokkent szerepelnek s azt eredmenyezik, hogy 
a sarjadzäsböl keletkezett magok vegre a kifejlett 
Acanthometrafelek egynemü, aprö magjaira esnek 
szet. 
A Thalassicolläknäl vegre a kolosszälis magnak, 
az ügynevezett belsö hölyaqnak elägazö, vagy kacska- 
ringösan csavarodö magocskaäja szetdarabolödik egyes 
reszekre. Erre a közepponti hölyagban kis, egynemü 
magok lepnek fel, melyek oszläs ältal gyorsan szapo- 
rodvan, a közepponti tokot lassankint egeszen kitöl- 
tik, a nagy mag pedig visszafejlödik s vegre egeszen 
elenyeszik. 
Ezen nagyszäimü aprö mag fejlödesi folyama- 
tät Herrwıc következökepen hozza az elöadottakkal 
kapesolatba: a nagy mag magoceskäjänak szetdara- 
bolödasaböl keletkezett gömbök a mag burkän ke- 
resztül nyomülva, atokon belüli sareodeba jutnak 
s itt önallö magokka lesznek, melyek oszläs ältal 
tovabb szaporodnak, mire a kimerült anyamag te]je- 
sen visszafejlödik. 
Hogy a Radiolärok nagyszämu aprö magjai mily 
összefüggesben ällanak ezen gyökerlabuak szaporodä- 
säval, erröl a szaporodast targyalö fejezetben fogok 
szölani. 
A Flagellätok magjuk tekinteteben igen meg- 
egyeznek az edesvizi gyökerlabuakkal. Magjuk szama, 
a mennyire ismereteink terjednek, kivetel nelkül ey, 
mely a teljes kifejlödest elert veglenynel lestöbbnyire 
hölyagocskaalaku, magkeregräteggel, vagy e nelkül; 
| ritkabban bir az ältalam ätmenetinek nevezett mag 
\ szerkezetevel. 
Ällandöan elsödleges, majd egeszen egynemü- 
nek latszö, majd ismet szabalyos közökben fino- 
man vagy durvabban szemecskezett mag jellemzi 
a Otlioflagellätokat. 
A levelzöldet tartalmazo Flagellätoknäl a tulaj- 
donkepeni sejtmagon kivül meg rendesen elöfordul 
egy, neha több elesen körülırt, többnyire sömbalaku, 
a Chlamydomonas monadinänäl ellenben egeszen a 
Vorticelläk patköalakü magjäval megegyezö szalag- 
szerü test: a mär fentebb emlitett ü.n. levelzöld- 
hölyagocska, kemenyitömag, vagy amylumgömb. Ezen 
test hatarozott helyen a mag közeleben foglal helyet 
s a tulajdonkepi magtöl jol megkülönböztetendö. A 
szöban forgö keplet jöddal valö kezelesre, mint a 
kemenyitö, megkekül; a kemenyitöt tartalmazö allo- 
mäny azonban, mint Cosn nemely zöld Flagellätnal 
16 
