123 
Az äzalekällatkäk magjänak szama legtöbbnyire 
csak egy; az olvasöalaku magvak egyes izeit felfogä- 
som szerint külön magvaknak azert nem lehet tekin- 
teni, mert a kolbäszalaku, gyengen befüzött s sza- 
bälytalan izekre osztott magvak között minden ätme 
net eszlelhetö. Ellenben ällandöan ket mag jellemzi 
az Amphileptusokat, Dileptusokat, a Lacrimaria 
Olort, a Lionotusokat, az Opisthodont s az Oxytricha- 
felek legnagyobb reszet; nagyszämu mag fordül elö 
bizonyos Opalinak-näl.Vajjon ezen magvak esakugyan 
külön magvaknak felelnek-e meg, vagy pedig, mint az 
olvasöalaku magvak, esupän 2—4 sok izre tagolt, 
egyetlen magnak, nem tekinthetö veglegesen eldön- 
töttnek. Reszemröl hajlandö vagyok ezeket is az ol- 
vasoalaku magvak kategoriajaba sorozni, s felfogäasom 
tämogatäsära felhozhatom azon körülmenyt, hogy 
egyes buväroknak sikerült az Öösszekötö fonalat ege- 
szen különällöknak tartott magyak között is kimu- 
tetni; igy kimutatta Bausıanı es BürscaLı a finom, 
hosszü összekötö fonalak, a Stylonichia ket magja,! 
Wrzssniowskı pedig a Loxodes Rostrum nagyszämü 
magjai között.” Mindemellett azonban jogosan felte- 
hetö, hogsy a megnyült test azalekallatkäk magjanak, 
— ha szabad e kifejezessel elnem, — izekre oszläsra 
valo hajlama bizonyos äzalekallatkaknal tenyleg az 
izeknek vegkepi elvalasara vezet, s igy az egymagvu- 
sägot a sokmagvüsäggal szakadatlan sorozat füzi 
ÖSSze. 
A mi az äzalekällatkak magjanak szerkezetet il- 
leti, emlitettem mär, hogy eredetileg egynemü elsöd- 
leges maggal birnak, mely finom, szerkezet nelküli | 
maghärtyäval van boritva; az egybekeles utän meg- 
ifjodott azalekallatkäkat mindig ily egynemü, elsödle- 
ges magvak jellemeznek. Ily egynemü szerkezetü, 
vagy talän helyesebben szerkezet nelküli azonban nem 
marad meg az äzalekallatkak magja, hanem kesöbb 
különbözö jellemzetes elkülönülesek lepnek fel allo- 
mänyaban, melyeknek összefüggö lanczolatät s elet- 
tanı jelentöseget ez 1dö szerint persze legnagyobbreszt 
nem ismerjük. 
Mär az egeszen egynemünek läatszö mae, älloma- 
nyaban is gyakran bizonyos elkülönüleseket tar fel 
erösebb nagyıtäs vagy kömszerek alkalmazäsa. Igy 
a mag ällomanya igen gyakran s a legkülönbözöbb 
! Studien über die ersten Entwieklungsvorg. d. Eizelle, 
die Zelltheilung und Conjugation der Infusorien. Abh. d. 
Senekenberg. Gesellsch. X. B. (1876) 280. 
® Beobacht. über Infusorien in der Umgebung von 
Warschau. ZWZ. X. (1870) 494. 
| äzalekallatkäknäl szabalyos tävolsagokban allö finom 
gömböcskeket, szemecskeket tartalmaz, melyek na- 
gyobbakkä fejlödven, a magot ikräs szerkezetüve väl- 
toztatjäk; ilyen ikräsnak talälom en a magot a Nos- 
sulak-näl s gyakran az Acinetafeleknel ; ugyanilyen 
a mag BürschLı szerint a Öyrtostomum leucas-nal.! 
Mäskor ismet a mag ällomänya finom rostos-görcsös 
szerkezetünek lätszik, mint Bürscnur szerint? a Bur- 
saria truncatellä-nak magja. Nemely azalekallatkak 
magja vegre szorosan egymäs mellett ällö, viztiszta, 
vilägos udvarral környezett gömböeskekböl van össze- 
teve, ügy hogy az egesz mintesy paränyi sejtekböl 
lätszik ällani. 
Az egynemü, vagy szemeeskes magvak belsejeben 
gyakran tömöttebb magäallomänyböl allö kisebb-na- 
gyobb rögöcskek lepnek fel, melyeket neha vila- 
gos udvar környekez. — A tömöttebb belsö testeket 
mäs esetekben egyetlen nagyobb helyettesiti, mely 
a sejtmagnäl hasznält terminologia szerint magocs- 
kanak (nucleolus) volna nevezendö. Ezen belsö tö- 
möttebb testet a külsö magällomänytöl szelesebb, 
vagy keskenyebb magudvar valaszthat meg el, s igy 
j6 letre azon magkeregrötesgel ellätott hölyagocska- 
alakü mag, mely pl.a Chilodon Cueullulust jellemzi; 
ugyanily szerkezetüek Wrzessiowskı szerint a Lo- 
xodes Rostrum olvasöalaku magjänak egyes gömbjei. 
Igen sajätsägos az, hogy nemely äzalekällatkänäl 
a mag ket egeszen különbözö szerkezetü, elesen el- 
vält felböl äll; mig ugyanis a mag egyik fele egeszen 
egynemt, vagy finoman szemeeskezett, addig a mäsik 
durvän szemeeskezett, vagy zsirfenyü rögöcskekkel 
van megtömve. Ilyen szerkezet ismeretes a Spirochona 
gemmipara magjän; ugyanilyenek gyakran az Oxy- 
trichafelek magjai, valamınt vizsgälataim szerint a 
Tintinnus fluviatilıs magja is. 
A legtöbb Oxytricha-, Chlamydodonfelck, a Spi- 
rochona gemmipara s vizsgälataim szerint a Tintin- 
nus fluviatilis magjära nezve igen jellemzö, hogy kö- 
zepe täjän, hol gyakran kisse be van füzödve, egy 
haräntfekvesti, nedvet tartalmazö lencsealakü üröcs- 
ketöl mintegy res ältal van kette osztva. Hasonlö 
lencsealakü rs &szlelhetö gyakran az Euplotesfelck 
patkö-, vagy szalagalakü magjanak ket vege elött. 
A mag belsejeben nemely äzalekällatkäknal elkü- 
lönült magoeskatöl megkülönböztetendö azon, SIEBOLD 
öta rendesen szinten magocskanak nevezett keplet, 
1 Id. m. p. 276. 
UN © 
16% 
