126 
Amoebäk, miutän több nemzedeken ät oszläs ütjän 
szaporodtak, vegre megpihennek, s gömbbe huzödva 
betokozzak magokat.! GREEFF, Schuutze E. F., HERT- 
WIG, LESSER, HAECKEL €8 CIENKOWSKT, valamint több 
mäs ujabb buvär ugyanezt &szlelte szämos, mind 
kar6jos, mind sugaras allabu edesvizi gyökerläbünäl 
s Monernel. A gyökerläbuak között ältaläban esak 
a Polythalamiumok es Radiolärok nem ismeretesek 
meg betokozott äallapotban. Az elöbbieknel talan a 
protoplazma-testet boritö ällandö hej, az utöbbiaknäl a 
tokon kivülisarcodet boritö koesonyäs burok teszifeles- 
legesse a pihenesi ällapot alatt külön tok fejlödeset. 
A ÖOrlioflagellätok tokjait Cuararkoe &s Lach- 
Mann,2a Noctilucaket CiENKowsK1,? az oly ketes älläsü 
Labyrinthuleäket ugyanö,* a Catallactäket pedig 
Haccker irta le.’ 
Mindezek utän ismereteink jelen älläsän hatäro- 
zottan mondhatjuk, hogy a betokozödäsi kepesseg a 
veglenyeknel altalänosan el van terjedve, s azok, me- 
Iyek betokozott ällapotban meg ismeretlenek — haa 
Polythalamiumokat 63 Radiolarokat figyelmen kivül 
hagyjuk — aränylag tekintelytelen töredeket kepvi- 
selö kivetelek. 
A veglenyek tokjainak ällomänya &s szerkezete 
meglehetös täg korlätok között vältozik. Minthogy a 
tokok hasonlö mödon, mint pl. a sejthärtya, hig ällo- 
mänynak az egesz felületen valö kiväläsa ältal jönnek 
lötre, kezdetben termeszetesen hig, nyälkäs, kocso- 
nyäs ällomänyuak s nemely esetben, mint pl. szämos 
levelzöldet tartalmazö Flagellätnal, hosszasan, vagy 
ällandöan ilyenek maradnak s legfeljebb kiszäradäs- 
kor tömörülnek kemeny, hejszerü ällomänynyä, pen 
ügy, mint a tölök elvälaszthatatlan Palmellaceäknäl. 
Az ällati veglenyeknel ellenben a kivälasztott ällo- 
mäny rendesen igen rövid idö alatt härtyäva szilär- 
dul, mely a väladek mennyiseg&hez k&pest vekonyabb 
vagy vastagabb, többnyire egynemü, ritkäbban rete- 
gezett, mint pl. szamos Gregarinandl s majd rugal- 
mas hajlekony, majd ismet lassankint megmerevedik, 
ugy hogy nyomäsra az üveghez hasonlöan repedezik. 
! Ueber die Einzelligkeit der Amoeben. ZWZ. VII. 
(1855) 365. 
2711269. 
® Ueber Schwärmerbildung bei Noctiluca miliaris AMA. 
(VII) 1871. 
* Ueber den Bau und die Entwicklung der Labyrin- 
thuleen AMA. (1867) 274. 
° Studien über Moneren und andere Protisten. Leipzig. 
1870. 141. 
A burok felülete legtöbb esetben sıma, nemely 
veglenynel azonban, mint bizonyos moszatok s gom- 
bak spöräi vagy bizonyos petek különbözö, seulpturäk- 
kal ekesitett. Igy pl. bizonyos Flagellätoknak tokja 
kiallö gömböcskeket visel ; a Nassula ambigua tokjai 
Srein szerint delkörös vonalakban finoman pettye- 
getettek ! s e pettyek, erösebb nagyıtäsnäl kis kiallö, 
viztiszta gömböcskeknek lätszanak, melyek delkörö- 
sen lefuto gyöngysorokkent övezik a tokot s ennek 
igen esinos külsöt kölesönöznek. Az Epistilys bran- 
chiöphila hordöalaküu tokjän szabälyos közökben 
nyolez delkörös taraj emelkedik, az ezek közötti me- 
zök pedig finoman haräntul sävolyozottak.? Az Eu- 
plotes Charon kerekded, sikdomborü tokja, SrEm 
szerint domborü felületen 6—7 igen csinos harant 
redökbe szedett tarajjal diszitett.? A Stylonychia My- 
tilus gömbölyü tokja felületen szabälyosan elhelyezett 
ivelt redöket,* a Stylonychia Histriöe kiallö durva 
dudorokat visel, mint a gubaes. A gyökerlabüak- 
nak tokjait gyakran szinten rajzok, sceulpturäk &ke- 
sitik, igy pl. az Euglypha alveolata tokja Herrwıc O. 
es LEssEr szerint, hatszögletes tereeskekböl van össze- 
teve,? en magam pedig a Olathrulina elegans lenese- 
alakü tokjänak szegelyet harom sorban elhelyezett 
hatalmas tüskekkel talältam fegyverezve. 
Megjegyzendö, hogy szamos veglenynel vekony- es 
vastagfalü, sima es sculpturaval ellätott tokok esz- 
leltettek ; igy pl. hogy mäst ne emlitsek, a Podophrya 
fivändl a sima, szerkezet nelküli tokokon kivül isme- 
retesek meg olyanok, melyek —5 gyürüs tarajt vi- 
selnek, s Weısse-töl, mint külön Acinetafele, Or- 
cula elnevez6s alatt irattak le. 
Nemely vegleny egymäsutän 2—3 tokot välaszt 
ki, melyek közül a külsök többnyire vekonyak, szerke- 
zet nelküliek, mig a belsö, mely az összehuzödott testet 
megfekszi, vastagabb s gyakran sculpturäkat visel ; 
ismeretes ez pl. nehäny Flagellätröl s gyökerläabürdl. 
A tokok rendesen egeszen viztisztäk, szintelenek ; 
a hosszabb pihenesre szänt tokok azonban, melyek 
vastagsägukkal es sculpturajukkal is gyakran kitün- 
nek, nem ritkan megbarnulnak. 
A tokok alakja leggyakrabban megközeliti a göm- 
' Die Infusionsthiere auf ihre Entwieklungsgesch. un- 
ters. 249. 
2 STEIN, id. m. 125. 
Sata9: 
* Stein, id. m. 150. 
° Ueber Rhizopoden und denselben nahetstehenden 
Organismen, AMA, X, Suppl (1874) 128. 
