127 
böt; ismeretesek azonban pl. tojäs-, lencse-, zsemlye-, 
körte-,orsö-,sarlöalakutokok is, valamintolyanok, me- 
lyek rövidebb vagy hosszabb kocsanyba vannak ki 
hüzva; szövalatokokalakjukatsszerkezetüket tekintve, 
igen hasonlitanak spöräkhoz,vagy petekhez, melyekkel, 
miutän a betokozott vegleny jellemzö elkülönülesei, pl. 
a csillöszörözet, ostorok s többnyire a lüktetö tiröeske 
is vegkep elenyesznek, könnyen összeteveszthetök. 
Elök6epzett nyiläs a veglenytokokon ritkän fordul 
elö; kirajzäskor vagy szabälytalanul reped szet a tok, 
vagy pedig egy ponton hasad ki, mely csakhamar 
kerek nyilassä tägul, melyen a vegleny magät, mint 
valamely rajzö-spöra, keresztül szoritja. Allandö nyi- 
lässal ellätott tokot talält Stein a Stentor polymorphus 
es St. coeruleusnal;! ezen äzalekällatkäknak vastag, 
retegzett tokjai körtealakuak s elkeskenyedö sarkukon 
tag nyılassal vannak ellatva, mely a pihenesi 1dö 
alatt lenesealaku, kocsonyäs Összealläsu dugaszszal 
van kitöltve. Egöszen bizonyos petek mikropylejere 
emlekeztetö nyiläs ältal van megszakitva, HAncreL 
szerint a Magosphaera Planula vastag tokja. 
Nem hagyhatom e helyen emlites nelkül, hogy 
nemely hejat lakö gyökerlabuak gyakran nem välasz- 
tanak ki egesz tokot, hanem. beerik avval, hogy he- 
juknak szäjadekät, mint a telı alomra k6szülö esigäk, 
kivalasztott kupakkal zarjak el; ezt taläaltam en a 
mohaparnäk alatt tömenytelen mennyisegben elö 
Euglyphäk-, Trinemäk- 63 Cyphoderiaknal. A földben 
elö Amoebäk szärazsäg idejen egyszertien összehü- 
zödnak s tetemesen megtömörulö keregretegük helyet- 
tesıti a külön tokot.? Nemely esillöszörös äzalekällat- 
käk kiszaradäskor szinten egsyszerlien gömbbe hüzöd- | 
nak s mint a Rotatoriumok, Tardigradok s Angyilluläk 
vastag euticuläjoktöl vedetnek; ezt tapasztaltam en, 
a kolozsväri häztetö)k mohapärnäi alatt gyakori 
Opercularia arenicolänäl. 
A mi atokok vegyi összetetelet illeti, erre nezve 
annyit tudunk, hogy a tömöttebb összealläsu tokok 
oldöszereknek, mind sayaknak, mind pedig &gvenyek- | 
nek hosszasan ellentällanak s a növenyek mödjara 
täplälkozö zöld Flagellätoknäl celluloseböl, az ällati 
mödon taplälkozöknäl ellenben chitinböl, vagy leg- 
aläbb evvelrokon anyagböl allanak. Osak ritkan rakö- 
dik a tokok ällomänyäba kovasav, mint pl. a Helio- 
* II. 233 &s 242, 
?2 Stud. üb. Moneren und andere Protisten. Leipz. 
(1870) 142. 
® R. GREEFF, Ueber einige in der Erde lebenden Amoe- 
ben und andere Rhizopoden. AMA. II. (1866), 
zoumok s Kuglyphäk üvegszerü tokjaba. A zöld Fla- 
gellätoknal gyakran elöfordulö koesonyäs burkok 
ketsegkivül vesyi összetetelükre nözye sem ternek el 
a Palmellaceäk pihenö sejtjeit körülzärö koesonyäs 
burkoktöl. 
Minthogy a veglenyek betekozödäsa a proto- 
plazma-testnek azon tulajdonsägän alapszik, hogy 
kepes szabad felületere härtyävä, hejjä szilärdulö 
nyalkas ällomänyt kivalasztani: bizonyära egeszen 
jogosan ällithatja Corn,! hogy a tokok alaktanilag a 
veglenyeket boritö euticuläval, pänezelokkal s elallö 
hejakkal azonos ertöktiek. 
A betokozödäs elettani jelentösege, bar fokozot- 
tabb mertekben, de elsö sorban megis ugyanarra lät- 
szik kiterjedni, mint a cutieuläe, pänezelok& s hejake: 
azaz a vegleny magat a külviläg käros behatäsai ellen 
betokozödässal oltalmazza. A veglenyek ältaläban a 
vizeknek laköi, s megazok is, melyek pl.a lazakorhany- 
dus földben, a mohapärnäk alatt, a fakergek zuzmöi 
között s mas hasonlö helyeken tanyäznak, teljes &let- 
tevekenysegben esak akkor talälhatök, midön tar- 
tözkodäsi helyüket esözesek idejen a viz gazdagon 
ätnedvesiti, vagy epen elärasztja; azon veglenyek 
vegre, melyek az ällatok belsejeben &lnek, szin- 
ten esak a gazda testenek nedvdüs treiben lelhetök. 
Ebböl kifolyölag magaätöl erthetö, hogy a veglenyek 
eletere a leskärosabb külsö hatäst a nedves elem 
hiänya kepezi s a betokozödas elsö sorban ez ellen, 
azaz a kiszaradäs veszelye ellen biztositja a veglönye- 
ket. Azon ideiglenes pocsolyäk, melyeket a talaj me&- 
Iyedeseiben, kerekvägäsokban, a marhäk läbnyomai- 
ban, kivajt köveken stb. az összegyült esöviz k&pez, s 
melyek nyäri idöben a veglenyek nyüzsgö 6letenek 
szinhelyei, kezdödö beszäradäsuk alkalmäval a veg- 
lenyek betokozödäsanak tanulmanyozäsära a legalkal- - 
ı masabb s lestanulsägosabb lelöhelyek. Itt az eg6sz 
paränyıi vilag iparkodik, siet betokozödas ältal a kiszä- 
radas veszelyet kikerülni; s valöban esodälkoznunk 
kell, hogy ezen a veglenyek eleteben oly neve- 
zetes szerepet jatszö soly gyakran eszlelhetö folyamat 
oly hosszasan ismeretlen maradt, s ha a veglenyek 
ismeretenek törtöneteböl nem okultunk volna, valö- 
ban csodälkoznunk kellene EnRENBERG-en, ki, miutän 
Sram a Vorticella microstomäanak betokozödäsät oly 
pontosan leirta, ez utöbbinak, epen ügy, mint a mult 
szazadbeli GuAnzarı-nak, a lätottak teves magyara- 
zatat vetette szemere, söt egeszen alaptalanul meg 
! Ueber den Eneystirungsproe. ete. ZWZ. IV. (1853) 276. 
