128 
avval is vädolta, hogy a koesänyokröl levält s gömbbe 
hüzödva «vedlesnek indultv Vorticelläkat kerekällat- 
kak peteivel tevesztette össze.! Hogy a betokozödäs 
elsö sorban esakugyan a kiszäradäs veszelye ellen 
iranyul, erre nezve különös fontossäggal birnak CıEn- 
KOwsKI kiserletei, melyek azt bizonyitjäk, hogy kis 
mennyisegti vizben, lebegö eseppben tartott leskülön- 
bözöbb veglenyeket, a folyadeknak lassu &s övatos 
elpärolgatäsa ältal, mintegy kenyszeriteni lehet a beto- 
kozödasra.? 
A betokozödäs felfedezese ältal a veglenyeknek a 
Föld kereksegen valö szeles, mondhatnök korlätok 
nelküli elterjedese, valamint pocsolyäkban &s önte- 
lekekben valö gyors 6s tömeges megjelenesük igen 
egyszerlien, termeszetesen magyarazhatö s jöreszt 
elvesziti a rejtelyesseg nimbuszät. A kiszaradt pocso- 
lyak medreben ott szunnyadnak betokozva a pocso- 
lyat nepesitö veglenyek, hogy a legközelebbi esö 
alkalmaval koporsöjukat megrepesztve,legott üj eletre 
ebredjenek, vagy hogy a szellö szärnyaira kerülve, 
rövidebb-hosszabb legutazas utän szetszörassanak 8 
kedvezö helyre vetödve, mint valösägos kozmopolitäk, 
barhol folytassak megszakitott elettevekenysögüket. 
A veglenyek tokjainak a merlegelhetetlen esekely suly 
ad szärnyakat, vegtelen paränyisäguk pedig megnyit 
elöttük minden rejteket: a legäramläsok születesi 
helyüktöl tävol fekvö vid&kekre, a völgyek melyeböl 
a berezek esücsaira sodorjak, s a hovä esak a levegö 
betolakodhatik, mindenüve elviszi s szethinti a par&- 
nyi vilag köbor esiräit. Ime, a veglenyek betokozödäsi 
kepessegeben rejlik a panspermindnak 6p oly egy- 
szerü, mint termeszetes magyaräzata ! 
A betokozödas azonban koräntsem esupän a kiszä- 
radas ellen oltalmazza a veglenyeket; ellenkezöleg 
szamos vegleny mäs körtlmenyek között is betokozza 
magät. 
Bizonyos veglenyek mindannyiszor, valahänyszor 
teletömtek magukat täplalekkal, vekony burkot välasz- 
tanak ki, s betokozott allapotban vegezik, nem häbor- 
gatott nyugalomban, az emesztes munkaäjät, hogy 
tokjukat az emesztes befejeztevel magänosan, vagy 
oszläas ältal megszaporodva, ismöt elhagyjäk. Ily 
em£sztesi tokok ismeretesek pl. CIENKowskI vizsgälatai 
utän a Vampyrelläknäl, a Heliozumokhoz igen közel 
allö sugaras allabu eyökerläbuak között, valamint, 
többeket nem emlitve, a nevezett büyär ältal Colpo- 
! Monatsb. d. berl. Akad. vom 18. Dec. 1851. V. ö. 
Conan id. m. id. h. 
* UeberCystenbildung bei Infusorien ZWZ. VI. (1855) 301. 
della pugnax nevvel jelölt Flagellatnal.! A csillöszö- 
rös äzalökällatkak között Coun szerint a Trachelius 
Ovum,? CuaParkoE €s LAcHmann, valamint Stein 
büvärlatai szerint pedig a Vorticellafelöket pusztitö 
Amphileptusok vegezik az eme6sztest vekonyfalu tokok- 
ban; ugyanily emesztesi tokokba zärköznak vizsgäla- 
taim szerint bizonyos Einchelysek is. 
Igen nagyszämü veglenynel &szleltetett toväbbä, 
hogy miutän több nemzedeken ät folytatott oszläs 
utjan nagy mennyisögben elszaporodtak, minden 
kimutathato ok nelkül, egymäsutän betokozzäk ma- 
gukat s esak hosszabb, gyakran több hönapra terjedö 
pihenes utän hagyjäk el ismet, vagy egyenkint, vagy 
a tokon belül veghez ment oszläs ütjän megszapo- 
rodva, tokjaikat; ezen tömeges betokozödäs arra enged 
következtetnünk, hogy a veglenyeknek, mint az egy- 
sejtü moszatok- s gombäknak, bizonyos nemzedekek 
eziklusa utän hosszabb pihenösre van szüksegük. 
Mär az elöadottakban többször ismeteltem, hogy 
a veglenyek tokjaikon belül gyakran ket vagy több 
reszre oszlanak s megszaporodva hagyjäk el az anyato- 
kokat.-Ez nemely veglenyeknel esak kiveteles, mäsok- 
näl ellenben egeszen ällandö s a szäporodäs mindig 
esak a tokon belül megy veghez. Isy a Gregarindk 
allandöan esak betokozott ällapotban hozzak letre 
nagyszämüu aprö szaporodäsi testeeskeiket, az ü.n. 
pseudonavicelläkat, vagy psorospermiumokat ; sz&mos 
gyökerlabü 63 Moner, nemkülönben bizonyos Fla- 
gellätok, pl. az Euglenafelek, több Cilioflagellät, a 
Noctilucak s nehäny esillöszörös äzalekällatka, pl. az 
Amphileptusok, szinten esupän betokozott allapotban 
kepesek osztödni. 
A veglenyek betokozödäsa a bebäbozödastöl bizo- 
nyära igentävol äll; ellenben vele teljesen azonos folya- 
matot ismerünk a legalsöbb növenyeknel, az egysejtü 
moszatok s ggmbäknäl, melyeknek spöräi szabad moz- 
gäsuk befejeztövel bizonyos ideig tartö pihenesre s üj 
rajzök kepz6sere szinten betokozzäk magukat; bizo- 
nyära mai nap sem fog ellentmondäsra talälni Conn- 
nak azon ällitäsa, hogy egyreszt az äazalek- 
ällatkäknak, mäsreszt pedig az egysejtü 
növenyek rajzöspöräinak felfedezese utän 
az ällat- &s növenyorszäg között felällitott 
különbsegek tarthatatlanokkä valtak.? 
! Beiträge zur Kenntniss der Monaden. AMA. T. (1865). 
216. 221. 
2 Id. m. 267. 
® Termöszetr. füz. II. (1878) 237. 
* Id. m. p. 278. 
