129 
III. SZAPORODÄS ES FEJLÖDES. 
A vöglenybüvärlat koräbbi szakaiböl, nevezetesen 
pedig EHRENBERG 68 Dusarvın idejeböl, a veglenyek 
szaporodasära s fejlödesere vonatkozö szamos becses 
adat szallott ugyan a legujabb korra: hogy azonban 
mindezek csak az elsö behatöbb büvärlatok relativ 
ertekevel birhattak, ez a dolog termeszeteben rejlik. 
A veglenyek szaporodäsanak s fejlödesenek alapos 
ismerete a haladas termeszetes sorrendje szerint elöbb 
nem volt, nem lehetett värhatö, mielött a veglenyek 
szervezetere vonatkozö elterö felfogasok ujabb, elfogu- 
latlan büvärlatoktöl megoldäst nem nyertek ; nem volt 
elöbb värhato, mielöttasejttan magasabb tökeletessegre 
nem emelkedett s mielött az alsöbb ällatoknak 6s 
növenyeknek gyakran igen bonyolödott szaporodasi 
es fejlödesi menete behatöbban nem tanulmanyozta- 
tott. Mivel pedig mindezen iränyokban csak a leg- 
ujabb kor buvärlatai deritettek vilagossagot, a veg- 
lenyek szaporodasanak s fejlödesenek ismerete esakis 
a legujabb idöben nyerhetett &lenkebb lendületet; 
midön azonban esyreszt hatärozottan Allıthatjuk, 
hogy az ismeretek ezen iränyban a legujabb idö alatt 
hatalmasan elörehaladtak, mäsreszt konstatalnunk 
kell azt is, hogy szamos homälyos kerdesre meg a 
jövötöl värjuk a feleletet. 
A veglenyek elsödleges keletkezesenek kerdese. 
A biolögiai tudomänyok gyermekkoräban, midön 
a csodäkban valö hit liderezkent nehezedett a tudo- 
mäny emberere is, melytöl nem tudott szabadulni; 
midön mindazon jelensegeknek okät, melyeket az 
ismeretek hiänyossäga miatt közvetetlenül megma- 
gyarazni nem lehetett, termeszetfölötti erök szeszelyes 
jatekära vezettek vissza: igen termeszetes, hogy az 
alsobb szervezeteknek 3 ezekkel együtt a veglenyek- 
nek bizonyos körülmenyek között lätszölag egyszerre, 
tömenytelen mennyisögben valö megjeleneset esakis 
a szüleknelküli, elsödleges keletkezes feltevessvel vel- 
tek masyarazhatonak. Ezen ältalanosan elterjedt fel- 
fogässal szemben, mint a fentebbiekben alkalmam 
volt elöadni, mär a mült szäzadban SPALLANZANI, 
jelen szäzadunkban pedig EHRENBERG 6&s Dusarvın 
emeltek szöt az ellen, hogy a veglenyek elsödlegesen, 
szülek nelkül keletkezhetnek. EHRENBERG-nek valöban 
nem voltszüksege ezen felteveshez folyamodni, mivel 
szerinte minden vegleny hermafrodita, s oszläson 
kivüul tömenytelen mennyisegü vegtelen paränyi petek 
Entz G. Veglenyek. 
ältal szaporodik, melyek a viz- es a levegötöl szethor- 
datva, mindenüve elplantaljak a läthatatlan viläg &le- 
tet; Duwsarpın viszont, bar szoros ertelemben vett 
petek letet tagadta, szinten nem szorult az elsödleges 
keletkezes feltevesere, minthogy SpaLLanzanı-val haj- 
landö a veglenyek testeben fejlödesre kepes pr@orga- 
nisält testecskeket (corpuscules preorganis£s,), azaz pa- 
ränyi esiräkat feltenni.! A legujabb idöben vegre, 
miutan a veglenyek betokozödäsät &s sporakepzödeset 
felfedeztek, s miutan mäsfelöl az elsödleges keletkezes 
az elösdi allatok es gombak bonyolödott fejlödesme- 
netenek kifürkeszese ältal ezen területen is, melyen oly 
hosszasan hittek letezeseben, veglegesen megdönte- 
tett, az illetekes buvarok legnagyobb resze az elsöd- 
leges keletkezes felteveset a tudomanyböl egeszen 
kiküszöbölendönek nyilvänıtotta, s a veglenyek gyak- 
ran rejtelyes megjelenesenek magyaräzatära elegseges- 
nek tartotta, hogy a levegö altal szethintett tokokra 
es spörakra utaljon. 
Evvel szemben azonban az elsödleges keletkezes, 
a mennyiben a veglenyekre, különösen az öntelekek- 
ben gyorsan megjelenö legalsöbb alakokra vonatko- 
zik, ismet es ismet akadt vedelmezökre, meg pedig 
a tudomänynak igen tekintelyes allasü kepviselöiben, 
minök: NAEGELI, PoucHET, OWEN, SCHAFFHAUSEN, 
HAECcKEL, KARSTEN stb. s a kiserletezes, reszben me&g 
jelenleg is napirenden van. 
Midön e helyen a veglenyek elsödleges keletkeze- 
senek kerdeset erintem, mindenek elött ki akarom 
emelni, hogy azon kollektiv fogalomba, melyet elsöd- 
leges keletkezesnek (generatio spontanea, aquivoca, 
originaria, primaria etc.) nevezunk, voltakepen a 
keletkezesnek lenyegesen különbözö hipotetikus möd- 
jai vannak Öösszefoglalva: t. i. a szervetlen vegyü- 
letekböl valö, szoros ertelemben vett elsödleges kelet- 
kezes, mintesy önmagätszüles (sit venia verbo!), 
melyet Harcren autogontanak,” Mıunz Epwarps H. 
pedig «formation agenetique»-nek® nevez, —stoväbba, 
alegalsöbb lenyeknek mär meglevö s vagy bomläsnak 
indült, vagy pedig elö szerves allomänyböl valö kelet- 
kezese, melyet Mınn& EnwArns, — ki a kettöt, t.ı. a 
holt s az elö szerves allomänyböl valö keletkezest, 
* Infusoires. 101. 
® Gener. Morphologie. I. 179. 
® Legons sur la Physiologie ete. VIII. 251. 
17 
