131 
zötlenek ugyan, de nem abszolute halalt okozök, a 
lesalsöbb lenyek cesiraiva szervezödhetn ek ! 
Könnyen belathatö, hogy az ily ertelemben vett 
elsödleges keletkezes kiserleti üton valö bebizonyıta- 
sanak lesyözhetetlen akadalyok ällanak utjaban ; mert 
eoy felöl nem ismerünk, s alig is kepzelhetünk oly 
eljärast, mely a külvilägböl szarmazö esiräkat elölne, 
a nelkül, hogy együttal az elöallomanynak ama hipo- 
tetikus esiwäkkä szervezöd6 reszecskei is esyuttal 
tönkre ne mennenek ; mäsfelöl pedig nem zärhato ki 
annak lehetösege, söt valöszinlisege sem, hogy a lät- 
szölag magäböl az elhalö szerves ällomänyböl eletre 
ebredö aprö csiräk, minök pl. a legkisebb Mikrokokku- 
sok, vagy azok a legerösebb nasyıtasoknal is a lätas 
vegsö hatäran allö paranyi gömbök, melyekböl nemely 
buvarok szerint a Monadok kepzödnek, nem voltak 
mär eleve meg eszrevehetetlen paränyisägban az &1l6 
szervezet anyagaban, hogy kedvezö körlilmenyek 
között eszrevehetökk& növekedjenek. Fipen ily nehez- 
segbe ütközik azonban a xenogenia letenek veg- 
leges megezäfoläsa is, 8 csakis a magasabb szer- 
vezetek fejlödösenek ismereteböl levont ana 
logiakra tämaszkodva, lehet ällitanunk, hogy 
a xenogenia lete ismeretink jelenlegi alla- 
san nem läatszik valöszınünek. 
1. A Gregarinaknak s a velük rokonszervezetek- 
nek szaporoddsa es kifejlödese. 
H&nte mär 1835-ben sajätsagos tokokat fedezett 
fel a földi giliszta ivarszerveiben, melyek egeszen a 
Navieulakra emlekeztetö, kemeny heju, orsöalaku tes- 
teeskeket tartalmaztak ! s melyeket HorrmEIısTER 
valödı Naviculäknak tartott.”? Nesy evvel kesöbb 
SızBoLo irt le hasonlö tokokat, melyeket a Greyarina 
caudata tarsasägäban talält egy legy-älezänak, a 
Seiara nitidicollisnak belesatornajäban, s bär tartoz- 
kodva, de megis kimondotta annak lehetöseget, 
hogy a Navicula-alakü testeeskek, melyeket nav:- 
celläknak nevezett s melyekkel a Hrxur felfedezte 
tokok testeeskeit azonosoknak allıtotta, a Gregarinak 
fejlödeskörebe tartoznak.?® Ismetelt vizsgälatok utän 
Hent£-nek is sikerült a földi giliszta ivarszerveben 
a navicella-tokokkal együtt elö Gregarinäkat ( Mono- 
cystiseket,) felfedezni, minek alapjän hajlandovä lön 
! Ueber die Gattung Branchiobella AAP. (1885) 592, 
® Mecreu aläbb id. ın. 481. 
° Beiträge zur Naturgeschichte wirbelloser Thiere. Dan- 
zig. 1839. p. 63. V. ö. Stein aläbb. id. ert. 198, 
Sıesoup azon felteveseben osztozkodni, hogy a navi- 
cella-tokok, melyeket Mecxeu a földisiliszta fejlödes- 
ben levö peteinek ällıtott,! a Gregarinak szaporodasa- 
val ällanak viszonyban ° s ugy 6, valamint FrAntzıus 
is, ki nyolez különbözö rovarban elö Gregarinakkal 
együtt szinten räakadt a navicella-tokokra,? elvetette 
KöLLıker azon felteveset, hogy a Gregarinäk oszlas 
utjäan szaporodnak.* 
Ezen eszleletek ällottak rendelkezesere StEin-nak, 
ki a Gregarinäk ismereteröl alapvetö dolgozatäban ° 
igen behatö tanulmänyok alapjan kimutatta, hogy 
a navicellak, a pseudonavicelläk, vagy mikent azöta 
neveztetnek, a miöta LeyvıG,® majd LieBERrkünn is’ 
arra utalt, hogy a MüLLer JAnos-töl 154#1-ben felfede- 
zett, ügynevezett psorospermiumokkal, egyenertekü 
kepzödmenyek, — a psorospermiumok, tenyleg nem 
egyebek, mint a Gregarinäk szaporodäsi testecsk£i, 
azaz spordi. KöLLikkr-t is ugyanezen felfogäs fele ve- 
zettek tanulmanyai,® föleg BrucH-nak, LiEBERKÜHN- 
nek,’ Van Beneoen EpvArp-nak,!" SCHNEIDER AIME- 
nek 1! &s Bürschuı-nek,!’ vizsgälatai vegre teljesen 
szilärd alapra fektettek a Gregarinak spöräk utjan 
valö szaporodäsänak tanät.* 
A szaporodäsnak indulö Gregarinäk egyenkint, 
vagy pärosäval, kivetelesen härmasäval egybekelve, 
gömbbe huzödnak, s a spörakepzesre betokozzak ma- 
gukat. Sreın 6szleletei utjan azt velte, hogy a päron- 
ı Ueber den Geschlechtsapparat einiger hermaphrodi- 
tischer Thiere. AAP. (1844) 482, 
® Ueber die Gattung Gregarina. AAP. (1845) 373. 
3 Observationes qu=dam de Gregarinis. Berolini. 1846. 
* Die Lehre von der thierischen Zelle und den ein- 
fachen thierischen Formelementen, nach neuesten Fortschrit- 
ten dargestellt. Zeitschr. f. wiss. Botanik. Il. H. (1845) 97. 
5 Ueber die Natur der Gregarinen. AAP. (1848) 182—293. 
% Ueber Psorospermien und Gregarinen. AAP. (1851) 221. 
? Evolution des Gregarines. Buzz. de l’Acad. royal de 
Belgique T. XXVI. 1855. 
3 Beiträge zur Kenntniss niederer Thiere ZWZ. (1848) 
95. Tovabbä : Icones histiologie# I. Abth. Leipzig. 1864 p. 8. 
° V.ö. id. müven kivül: Ueber die Psorospermien. 
AAP. (1854) 1. &s 349. Beitrag zur Kenniniss der Gregari- 
nen AAP. (1865) 508. 
10 Recherches sur l’evolution des Grögarines. Bull. de 
l’Acad. roy. de Belgique. 2. sör. I. 31. (1871) 395. 
1! Contributions & l’histoire des Gregarines. Arch. de 
zoolog. experiment. I. IV. p. 493. V. ö. Leuckart, Bericht. 
AN. 49. Jahrg. II. (1876) 599. 
2 Kleine Beiträge zur Kenntniss der Gregarinen. ZWZ. 
XXXV. (1881) 354. 
= A sporäk ütjän val6 szaporodäs miatt jelöli Leuckarr 
Yjabban a Gregarinäkat Sporozoa n6vvel (Die Parasiten 
des Menschen. Zweite Aufl. I. Bd. Leipzig. [1879.] 241.) 
Es 
