187 
nagyszamü buvärt foglalkoztattak, s melyeket majd | 
köros kepzödmenyeknek (H&ssLıing, RoLOFF), majd 
fıatal borsökäknak (Raıney), majd elösdi gsombaknak 
(SIEBOLD), vagy epen a Synehytrium-nembe tartozö 
Chytridiumfeleknek (Synchytrium  Miescherianum, 
Künn), majd szäjnyilassal ellätott (ScHhmipr) vagy szäj- 
nelkulı esillöszörös äzalekällatkäknak (Rıvonta) tar- 
tottäk, mig mai nap LeuckArr kezdemenyezesere,! 
többnyire a Psorospermium-tokokkal együtt a Grega- 
rinäkkal rokon elösdieknek tekintik öket, bar a rokon- 
sägı viszony, mikent LEuckART is hangsülyozza, ez idö 
szerint koräntsem tekinthetö bebizonyıtottnak. 
Ezen elösdi tömlök különbözö növenyevö emlösök 
haräntesikolt elemi izomrostjaiban, a Trichinäk möd- 
jara feszkelnek s mai nap mär igen szämos növeny- 
evö emlösböl ismeretesek; a disznökban oly gyako- 
riak, hogy Rıprıne ällandönak mondja elöforduläasukat, 
mig Künn az ältala vizsgält sertesek 98:5 szäzale- 
käban talälta. Nagysaguk majd mikroszköpi, majd 
ismet igen tekintelyes; igy az altalam a bivaly garat- 
izmaiban talältak egesz 12 mm-nyi öriasi hosszüusagot 
s 5—6 mm-nyi vastagsägot ernek el.” A mestämadott 
gazdaällatban gyakran öriäsi mennyisegben fordulnak 
elö, s mint Levckarr megjegyzi, nöha az izomzatnak 
fele Psorospermium-tömlökb6l latszik ällani. Vajjon 
esakugyan nem ärtanak-e ezen tömlök a gazdaällatnak 
mikent LruckArr ällıtja, vagy bizonyos köros tüne- 
tek, nevezetesen a kerödzök lelekzesi nehezsegeit, söt 
megfulladäsät a garatizomzatukban feszkelö elösdiek 
okozzak-e, mint DimMmAn, LEISERING 68 NIEDERHÄUSERN 
allitja, azt tovabbi vizsgälatok fogjak eldönthetni. 
A tömlök orsöalakuak s kifejlett ällapotban meg- 
lehetös vastag &s szivös burok ältal vannak körül- 
zarva, mely, SZENTKIRÄLYI szerint, a bivaly legnagyobb 
tomlöin egeszen egynemünek latszik. Fiatal tömlök 
burka finoman harantül sävolyzott, mint maga az 
elemi izomrost, melyben feszkelnek. Az idösebb töm- 
lök burkät a lestöbb buvär sugarasan elhelyezett päl- 
ezikäkböl összetettnekällitja, mely pälezikäk bizonyära | 
nem felelnek mes cesillöszöröknek, mint a minönek 
RaınEy es ujabb buvärok is tartottäk. Kerdes, vajjon 
a burok a tömlöhöz, vagy pedig a feszkeül szolealö 
fibrillakra bomlott izomrosthoz tartozik-e? VırcHow, 
BARANSKI, SZENTKIRÄLyI €s mäsok az utöbbi, mig 
szamos büyar LEUCKART-tal esyütt az elöbvi nezetben 
osztozik. 
1 Die Parasiten ete. I. Aufl. 240. 
2 Kolozsväri orv. term. tud. &rt. 1878. 31. 
Entz G. Veglenyek. 
A tömlök tartalmat finom gerendäzat sokszög- 
letes rekeszekre osztja, melyek fiatalabb tömlök- 
ben erösen fenytörö rögöcskeken kivül halväny, 
finom szemeeskezett protoplazma-gömböket s ezek 
ismet Manz szerint,! egy-egy halväny magot tar- 
talmaznak, s szintelen versejtekhez igen hasonli- 
tanak ; SZENTKIRÄLYI mag- €s härtyanelküli, tovabba 
egy- €s sok magot rejtö, protoplazma-tömegecs- 
kekröl teszen emlitest.” Idösebb tömlök rekeszeit 
vese-, paszuly- vagy sarlöalaküu testeeskek töl- 
tik ki, melyek finom härtyäval burkolväk s ät- 
läatszö plasmajukban keves, vagy nagyobbszämü 
zsirfenyti gömböcsket, Manz szerint toväbbä meg 
egy közepett ällö halväny magot tartalmaznak. Az 
utöbbiaknak a szintelen versejtekhez hasonlö göm- 
bökböl valö fejlödeset Manz következöleg adja elö: a 
halvany sejtek plasmaja a fejlödes ezen szakän igen 
j61 kivehetö finom buroktöl reszben visszahuzödik s 
a burok megpukkantäval mint elesen körvonalazott, 
Jöl kivehetö maggal ellätott, paszulyalakü sejt kisza- 
badul. HrssLınG &s Manz a paszulyalakü sejteknek 
harant iränyban valö oszlasäröl is emlitest tesz; az 
utobbi buyar oszläst esupan fiatal tömlökben eszlelt. 
WALDEYER szerint®? ezen kiflialaku testeeskeken 
ketfele mozgäs eszlelhetö: u. m. hossztengelyük kö- 
rüuli ide-oda forgäs, es sarkaiknak esymäs fel& valö 
hajlasa, mely mozgäsuk humor vitreusban 2 ät örän 
is eltartanak. Mäs büvarok azonban ezen mozgäsok 
letet nem erösitettek meg. 
A paszulyalakü sejtek toväbbi vegzeteröl, valamint 
a MiescHer-fele tömlök fejlödeseröl esyaltalan sem- 
mit sem tudunk; LEUCKART-nak €s SZENTRIRÄLYI-nak 
etetesi kıserletei semmi pozitiv eredmenyre sem ve- 
zettek. Ha ezen rejtelyes elösdi tömlök ismereteinknek 
jelenlegi igen tökeletlen ällasan megis a Gregarinäk- 
kal hozatnak rokonsägi kapcsolatba, ez egyedül esak 
azon föltevesen alapszik, hosy a paszulyalakü sejteket 
a Gregarinäk- s a Coceidiumoknak sarlöalaku sejtjei- 
vel egyenertektieknek tartjak. 
2. Gyökerlabuak. 
Mig a Gregarinaknal ez idö szerint csupan egyet- 
len, t. i. a spöräk utjan valö szaporodäsi möd ismere- 
tes: addig az ujabb buväarlatok a gyökerlabuaknal — 
! Id. mü 348. 
2 Id. mü 6. 
3 V. ö. SZENTKIRÄLYI id. mt, 7. 
