138 
bär szaporodäsuknak jelenlegi ismerete legkevesbb& 
sem mondhatö kielögitönek — többfele szaporodäsi | 
mödokat deritettek ki. Meg kellazonban mär e helyen 
emlitenem, hogy a különbözö buvaroktöl leirt sza- 
porodäsi mödok egyesei igen valöszinüen epen ügy 
elösdiektöl törtent fertözesre vezetendök vissza, mint 
nemely ü. n. szaporodäsi mödok az ostoros 68 esillö- 
szörös azalekällatkäknäl. A jelenleg ismeretes s ket- 
segkivüli szaporodäsi mödok köze tartozik az oszläs 
6s sarjadzäs, toväbbä endogen uton fejlödött belsö sar- 
jak ütjän törtend, eddigel& esak keves gyökerläbüunäl 
eszlelt s meglehetös tök6letlenül ismert szaporodas. 
A gyökerläbuak nemelyei szaporodäsra keszülve, 
rendesen betokozzäk magokat, mig mäsoknäl a beto- 
kozödäs többnyire elmarad ; ismet mäsoknäl szaporo- 
däsi tokokat epen nem 6szleltek. 
Nagy jelentöseg tulajdonitandö azon körülmeny- 
nek, hogy szämos gyökerläbunak szaporodäsi sarjade- 
kai ostoros rajzök alakjäban &lnek egy ideig, miböl a 
syökerläbuak &s ostorosok igen közeli rokonsägära 
s bizonyos jogosultsäggal arra is lehet következtetni, 
hogy a gyökerläbuak ez ostoros azalekallatkäktöl szär- 
maztak. 
Vajjon a gyökerläbuaknäl gyakran eszlelt egybe- 
keles (conjugatio) van-e valamely bensöbb viszonyban 
szaporodäsukkal, ez a esillöszörös äzalekallatkäk 
egybekelesi folyamatära tämaszkodö analogia utjän 
igen valöszinünek lätszik ugyan, ismereteinknek jelen- 
legi tökeletlensegenel azonban veglegesen el nem 
dönthetö. Annyi bizonyos, hogy az egybekelt pärok 
között ivari különbsegek nincsenek, s hogy a nemely 
büvärtöl leirt gömb- 6s fonalalakü aprö testeeskek 
ondönak. bizonyara nem felelnek meg. Különben 
Grupger-nek aläbb közlendö vizsgälatai minden ket- 
seg föl& helyezik, hogy a Monothalamiumoknäl leirt 
egybekel6sek sarjadzasnak s oszläsnak egyaränt nevez- 
hetö szaporodäsi folyamatra vezetendök vissza. 
a) Monothalamiumok. 
Könnyebb ättekinthetes kedveert legezelszerübb- 
nek tartom, ha a gyökerlabuak szaporodasät az egyes 
esoportok szerint tärgyalom, s legelöször is — mint 
aränylag legtökeletesebben ismertekröl, — a Mono- 
thalamiumokröl akarok megemlekezni, melyekhez a 
karelyos 6s üjjalakü allabakkal birö Monereket ( Lo- 
bomonera ) is hozzäsorolom, mig a sugaras ällabuakat 
( Rhizomonera) a Heliozoumokkal együtt fogom tär- 
syalni. 
Az egyszerli oszläsi folyamat, melyet az Amoeba 
felfedezöje, RoEsEL, mär a mult szäzadban öszlelt, 
mai nap szämos Monothalamiumnäl ismeretes. 
A magnelküli protoplazmatestnek ket egyenlö 
reszre valö szetfüizödeset HarckEL irta le több Lobo- 
monernel (Protameba primitiva, Pr. agilis, Pr. 
Schultzeana).' Az Amwbäknak oszläsät reszleteseb- 
ben GRERFF R. es Schuze E. F. tanulmänyozta; az 
elöbbi buvar szerint a nedves földben &lö Amaba 
brevipes teste közepett befüzödik s az oszläsi vonalba 
hüzödott szemeesk&s mag a protoplazmäval egyszerre 
oszlik ket röszre ;? ScHuLzE-nak egy tengeri Amoebän 
(Ameba polypodia M. Schuutze, mely valöszinüleg 
azonos az edesvizi A. radiosäval Ehrb.) tett eszlele- 
tei szerint ellenben a magnak oszläsa megelözi a plas- 
mänak kettefüzödeset.? Szororın Gloidium quadrifi- 
dum elnevezes alatt egy amoebaszerti Monert irt le, 
melyet negy, szabälyosan keresztben allö befüzödes 
egyszerre negy reszre oszt.* 
A hejat lak6 Monothalamiumok esak ritkän 0szol- 
nak hejukkal esyütt. Ilyen oszläst eszlelt CıenkowskI 
a Gromia (Liberkühnia) paludosänal? s a Leey- 
thium hyalinumndl.* Az utöbbi hossziränyban oszlik, 
s a ket oszlasi fel közül az egyik megtartja a regi ma- 
got, a mäsikban pedig ällıtölag üj mag k&pzödik ; mig 
az elöbbinel, melynek habos plasmajaban CIENKOWSKT 
nem volt kepes magot kimutatni, harant iranyban 
megy veghez az oszläs. 
Az epen tärgyalt edesvizi Monothalamiumokkal 
igen közel rokon Microgromia sieralisnal HErTwıG- 
nek,” valamint Cıenkowskı-nak® vizsgälatai sze- 
rint a hejon belül törtenik az oszlas, meg pedig: 
Herrwıc szerint ällandöan haränt-, CIENKOWSKI 
szerint majd harant- majd hossziränyban. A proto 
plazmatest oszläsat nyilvän megelözi a hölyagocska 
alaku mag ketteoszläsa. Hrrrwıc legalabb ket mag- 
gal birö egyenröl is tesz emlitest, melynek a plaz- 
mäja oszläsnak nem indult; CrEnkowskt szerint ellen- 
ben az egyik oszläsi fel magja a mäsikban maradö 
! Studien über Moneren. Leipzig 1870. 
® Ueber einige in der Erde lebende Am&ben — AMA. 
IT. (1866) 31. 
® Rhizopodenstudien. AMA. XI. (1875) 592. 
* Ueber Gloidium quadrifidum. Morph. Jahrb. IV. Bd. 
(1878) 399. 
° Ueber einige Rhizopoden ete. AMA. XII. (1876) 33. 
° Id. ert. 39. 
? Ueber Mierogromia socialis ete. AMA.X. Supplementb. 
(1874) 20. / 
® Id. 6rt. 36. 
