141 
gyökerläbunak, hanem fiatal Arcellänak,! Arcel- 
läkkä fejlödnek. — Bärmily mödon törtenjek az aprö 
Ameebäk fejlödese, annyi bizonyosnak lätszik, hogy 
az Arcelläk aprö Amoeba-nemzedek ältal is szaporod- 
hatnak. 
Igen paränyi Amoeba-nemzedek ältal valö szapo- 
rodäs GREEFF szerint mäs gyökerläbuaknäl is elö- 
fordul: nevezetesen az Ameba terricolandl? s az 
Öriäsi, egesz 2 mm.-nyi nagysägot elerö Pelomyxa 
palustrisnäl;? mindkettönel a magböl kepzödnek a 
szaporodasi testeeskek, s ezert GREEFF a magot egye- 
nesen szaporodäsi szervnek tekinti. 
Az Ameba terricolanak egyetlen nagy magjäban 
sömbölyüded testecskek kepzödnek, melyek a magnak 
ezen gömböcskekre valö szetesese utan az Amoeba 
plasmäjaba, innet pedig, GREEFF feltevese szerint, a 
szabadba jutnak, sigen aprö Amobakka vältoznak ät, 
melyeken, paränyisaguk daczara mär felismerhetök 
az Ameba terricola jellemei. 
A Pelomyza palustrisnak nagyszämü magjäban, 
GREEFF vizsgälatai szerint, szinten szamos gömbölyü 
testeeske kepzödik, melyek az anyamag burkanak 
meopukkantäval a protoplazmaba jutva, itt oszläs 
altal meg szaporodnak, s GREEFF erös fenyük miatt 
Fenylö testeknek (Glanzkörper) nevezi ezeket. — 
Egyes összehuzödott testü Pelomyxäkböl GREEFF egy- 
egy masgal s lüktetö üröcskevel ellätott nagyszamu 
paränyi Amoebäkat latott kirajzani, melyek mint az 
Arcelläk Amoeba-nemzedeke, az Amoeba Limaxhoz 
hasonlitanak, s GREEFF szerint az epen emlitett fenylö 
testekböl kepzödtek. A legsajätsägosabb az, hogy 
ezen paränyi Amebäk csak rövid ideig tartjäk meg 
Ameceba-alakjukat; minteey felörai folydogälö mäsz- 
kalas utän ugyanis gömbökke huzödnak, majd hosszu, 
vekony, fonalas ostort nyujtanak ki s Flagellät-alak- 
ban rajzäsra kelnek. 
Hogy ezen rajzökböl, — felteve, hosy cesakusyan 
a Pelomyxa fejlödesmenetebe tartoznak, — mily 
mödon fejlödnek ki az öriäsi Pelomyxäk, erre 
nezve GREEFF vizsgälatai semmi felvilagositäst sem 
adnak. 
Bürscaui szerint, kinek szinten alkalma volt az 
erdekes Pelomyxän vizsgälatokat tenni, a fenylö tes- 
tekböl majd gömbölyuded, majd sokszögletes, neha 
ı Hist. nat. des Infusoines, Paris. (1841) I. fig. 5. 
2 Ueber einige in der Erde lebende Amwben und an- 
dere Rhizopoden. AMA. II. (1866) 312. 
® Pelomyxa palustris (Pelobius), ein amebenartiger 
Organismus des süssen Wassers, AMA. X. (1874) 51, 
egeszen szabälyos hexagonalis, vastaghejüu sporak 
kepzödnek, melyek a hejat egeszen ki nem töltö 
protoplazmagömböt, s ezek ismet több,nyire kive- 
hetö magot tartalmaznak. Amoebakat ezen spörakbol 
Bürschzı nem lätott fejlödni, arröl sem gyözödött 
meg s nem is tartja valöszintinek, hogy a fenylö 
testek a Pelomyxa magjaiban foglalt gömbökböl kep- 
zödnek.! 
Mig Bürscaui legkevesebb alapot sem taläl arra, 
hogy a Pelomyxa szaporodäsi testeeskei eredetileg 
a magböl szärmaznak s mig, mikent Herrwıc R.? 
ügy 6 is, — a sejtek szaporodasänak jelenlegi isme- 
retere tämaszkodva, — hatärozottan elveti azon 
felteves lehetössget, hogy a gyökerläbuak magja 
szaporodäsi szervnek felelhet meg,? addig Carrer- 
nek es Warnıch-nek vizsgalataı * lätszölag GREEFF 
felfogäsät tämogatjäk. Mindket büvar leirja az Amo- 
bak s nehäny h6jat lak6 Monothalamium magjäban 
köpzödö aprö gömböcskeket («granuliferous cells» 
CARTER) s ezeket majd termekenyitö elemeknek 
(CARTER), majd szaporodäsi testecskeknek tartja; 
mindket büvär vizsgälatai sokkal tökeletlenebbek 
azonban, hogysem kepesek volnanak hatärozottan 
meggyözni arröl, hogy a mag gömböecskei esakugyan 
szaporodäsra valök. Reszemröl, — mikent mär fen- 
tebb kiemeltem, — a magböl kirajzö gömbölyü- 
ded esiräkat elösdieknek tartom, mit különben az 
Arcella magjäban fejlödö esiräkröl Buck is hatäaro- 
zottan ällit.? 
Mär fentebb emlitettem, hogy GABRIEL egy ned- 
ves földben tenyeszö Monothalamiumnäl, melyet 
Troglodytes Zoster nevvel jelöl, de melyet Bürscuur-t 
követve, jogosan oszthatunk be aScHunzEF.F.-töl mar 
elöbb felällitott Platoum-nembe,? az egybekelesi folya- 
matot megfigyelte; erre visszaterve nem hagyhatom - 
emlites nelkül azon sajätsagos, eddigele egeszen egye- 
dülällöszaporodäsi mödot, melyet GaBrızL ezen Mono- 
thalamiumnal leirt. Az egybekeles utän ismet szetvält 
! Studien über die ersten Entwiekelungsvorgänge der 
Eizelle, die Zelltheilung und Conjugation der Infusorien. 
Abh. der Senekenberg. naturforsch. Gesellsch. X. Frankfurt 
a. M. (1876) 369. 
2 Ueber Mikrogromia ete. 17. 
3 Studien über die ersten Entwickelungsvorgänge 
etc. 362. 
* V, ö. BürscaLı, Bronn’s Class. und Orgn. ete. 157. 
> 1d. ert. 17. 
% Bronn’s Class. und Ord. d. Thierreichs. I. Bd. Neue 
Bearb. Leipzig. (1830) 155 '&s 161. 
? Rhizopodenstudien, III. AMA. XI, (1575) 115, 
