145 
Ezen Moner gsömbbe huzödvan, betokozza magät s 
bizonyos idei pihenes utän sugaras iränyu oszläs ältal 
szamos plasmareszletre darabolödik, melyek elöbb 
elgömbölyödnek, majd orsöalaku testekke nönek, fe- 
lületükön pedig vastag kovasav hejat valasztanak ki. 
Izolalva alakjuk s kovapäanezeluk miatt, ezen spöräk 
könnyen Naviculäkkal volnanak összeteveszthetök, 
melyekböl Hazcr£ı hosszabb idei pihenes utan aprö 
Myxastrumokat latott kibujni.! 
Az eddig tärsyalt valamennyi szaporodäsi mödnal 
az oszläsi felek, illetöleg a fiatal nemzedek, a kifejlö- 
dött Heliozoumokjellemzösszervezetevel birnak, sezek- 
töllegfelebb nagysägi aränyok, vagy a magvak kisebb 
szama ältal ternek el. Az üjabb vizsgälatok megis- 
mertettek azonban eoy olyan ätalakulassal jaro sza- 
porodässal is, melynel az ifju nemzedek egy, vagy ket 
finom fonalas ostorral ellätott monasszerti Flagellät- 
alakban jelen meg s esak egy idei rajzäs utän ter is- 
met vissza a Rhizopod-alakba. Ugyanily rajzöke&pzö- 
des, mint fentebb lättuk, Herrwıc R. &s CIENKOWSKI 
vizsgälatai utän, egy Monothalamiumnäl, a Micro- 
gromva socialis-näl is ismeretes. 
Ezen rajzökepzödest Cıenkowskt fedezte fel egy 
Rhizomonernel, a Protomonas ( Monas Oienk.) amy- 
linel,® majd nehäny mäs igen egyszerti szervezetü, de 
maggal ellätott actinophrysszerü Rhizopödnäl ( Pseu- 
dospora parasitica, Ps. Nitellarum, Ps. Volvocis), 
melyeket az elöbbivel együtt a «Monadinae zoospo- 
reae». nevvel jelölt csoportba foglalt össze.? Ugyanily 
rajzökepzödest ir le HaEckeı, ket ältala felfedezett . 
Rhizomonernel, a Protomyxa aurantiacanal* s a 
Protomonas Huzleyi-nel.” Mindezen igen egyszerti 
szervezetli, sugaras allabu gyökerlabuak szaporodäsra 
betokozzak magukat s egy idei pihenes utän monas- 
szerü Flagellätokböl allö nemzedekre oszlanak, s ezek 
csak rövidebb vagy hosszabb rajzas utän vältoznak 
ismet sugaras ällabü gyökerlabuakka. Nemelyek ezen 
rajzök közül, mint a Myxomycetek rajzöi, kepesek 
plasmodiumokkä összeolvadni; ezt eszlelte nevezete- 
sen Crenkowskı a Protomonas amyli-nel, HarckEL 
pedig a Protomyxa aurantiaca-näl. 
" Studien über Moneren 34. 
? Zur Genesis eines einzelligen Organismus. Bull. de la 
Classe. phys. math. de l’Acad. de Saint-Petersbourg. Tome 
XIV. (1856) 261. 
® Beiträge zur‘ Kenntniss der 
(1865) 213. 
* Stud. üb. Moneren 71. 
° Id. mü 169. 
Entz G. Veglenyek. 
Monaden. AMA. I]. 
Az ostoros rajzök ältal valö szaporodäst azonban 
nem csupän igen egyszerü, hanem magasabb szerve- 
zetli Heliozoumoknäl is ismerjük, nevezetesen a Ola- 
thrulina elegans- s az Acanthoeystis aculeata-näl. 
Ism6t CıEnkowskt-t illeti az &rdem, hogy a rajzö- 
kepzödest a Olathrulind-näl felfedezte.! Ezen 6rdekes 
Heliozoum, mely hosszu, merev kocsanyän ülö, szabä- 
lyos közökben nagy, kerekded nyıläsokkal ättört igen 
diszes, gömbölyü kovahejjal van közulzarva, miutän 
hosszabb idön at egyszerü ketteoszlas altal szaporo- 
dott, alläbait visszavonva, hejan belül gömbbe huzö- 
dik, s ismetelt oszlas utjan negy reszre oszlik, me- 
lyeknek mındegyike elsömbölyödik, s kemeny, GREEFF 
szerint tüskekkel borıtott tokot välaszt ki,’ melyek 
több hönapon, nyilvan egesz telen ät pihennek. A pi- 
henes idöszakänak elteltevel minden tokot egy-egy 
raj2ö hagyja el, mely tojasdad testenek egynemü 
plasmäböl allö mellsö vegeben egy hölyagoeskaalaku 
magot, a hätsoban szamos sötet szemeesket tartalmaz, 
s mely mozgäsa utan itelve, bizonyära egy vagy ket 
ostorral van ellätva. Ezen rajzök nagy köröket ivva le, 
mintesy 1—2 öräig mozognak, azutän gömbbe hüzöd- 
nak, sugaras äallabakat tolnak ki, plasmäjuk nagy- 
szamüu vacuolumokböl habos szerkezetet nyer, vegre 
koesanyt s ättört kovahejat välasztanak ki, s ezzel a 
rajzönak Clathrulinaya atalakulasa befejezödött. 
Herrwıs 68 Lesser a Olathrulina rajzökepzöde- 
senek meg egy mäsik mödjät is eszlelte.” Ennel a 
a Clathrulina protoplazmateste härom egyenlötlen 
reszre oszlott, melyek a hej nyiläasain kinyomuülva, köz- 
vetetlenül rajzökka valtoztak, melyeknek mellsö vegen 
HERTWIG es Lesser hatärozottan megkülönböztethe- 
tett ket finom, fonalas ostort, hätsö vegen pedig 2—3 
lüktetö üröesket; e szerint ezen rajz2ok mindenben 
megesyeznek a Mierogromia rajzöival. Mikent Cien- . 
KOWSKI-nak, ügy HrrTwıG-nek €s Lesser-nek is sike- 
rült a rajzökat mindaddig figyelemmel kiserni, mig 
rajzasuk befejeztevel Heliozoum-alakot vältottak. 
Rajzökepzödest, mint mär emlitem, az Acantho- 
cystis aculeata-nal is eszleltek, nevezetesen pedig 
Herrwıc.* Nevezett buyär többször akadt oly peldä- 
nyokra, melyeknel a syökerlabü protoplazma-teste 
! Ueber Clathrulina, eine neue Actinophryen-Gattung. 
AMA. III. (1867) 311. 
2 Ueber Radiolarien und radiolarienartige Rhizopoden 
des süssen Wassers. AMA. V. (1869) 467. 
5 Ueber Rhizopoden ete. AMA. X. Suppl. (1874) 231. 
* Studien über Rhizopoden. Jenaische Zeitschr. X. 
(1877) 339. 
19 
