147 
mint a rajaökon.! Az Actinophrysok egybekelese oly 
gyakori, hogy neha több egybekelt, mint magänos 
peldänyokra lehet akadni. 
Mindezeknel nem csupan ket, hanem több, neha 
7, söt 9 egyenböl allö esoportok kelnek esybe, melyek, 
mint GRENACHER igen talälöan megjegyzi, oly kepet 
adnak, mint egy marek egymäsba ragadt bojtorjan. 
Az egybekelt egyenek egy idöre teljesen egygyeolvad- 
nak, hogy kesöbb, ügy lätszik, teljesen vältozatlanul 
ismet szetvaljanak. Arra nezve, hogy az egybekeles- 
nek van-e valamıi befolyasa a szaporodäsra, semmi 
biztosat sem tudunk, s e tekintetben igen elterök a 
nezetek. Conn az Actinospherium egybekeleset, az 
alsöbb moszatok s gombak egybekelöset tartya szem 
elött, a szaporodäsra fontos folyamatnak syanitja; 
ugyanily velemenyben van SıEsoLp is, ki a Podo- 
phryänak Stein, egy Acinetänak sajat maga s az 
Actinosperiumnak KöLLIkER &s Coun eszlelte esybe- 
keleset egyreszt az egyszerü moszatokeval, mäsreszt 
pedig a Diplozoonokka egyesült Diporpa-ikrekkel 
hasonlitja össze; ujabban pedig, mint mär fen- 
tebb alkalmam volt kiemelni, ScHnEIDER az Acti- 
nosphxerium egybekeleset egyenesen «közösülesnek» 
nevezte. SrEın szerint ellenben az Actinophrysok 
egybekelese semmi bensöbb viszonyban nem äll asza- 
porodässal, s ö az egesz folyamatban nem lät egyebet, 
mintketvagytöbb egyennek egy csalädda, vagyteleppe 
valö ideiglenes egyesüles6t.? CLAPAREDE €s LAcHMmAnN, 
bär Stein felfogäsa fel& lätszik hajolni, megis övako- 
dik velemenyt nyilvänıtani s egeszen a böleselökre 
bizza az egybekel6s elettani ertekeröl valö elmelkedest.® 
Herrwiıe &s Lesser vegre következöleg nyilatkozik : 
«Megfigyeltük, mily mödon esett szet egy Actino- 
phrys-esoport, mely negy egyenböl ällott, elöször ket 
felre, melyek ismet ket reszre oszlottak. Az ily mödon 
kepzödött 4 külön egyen közül kettö tovabbra is el- 
valva maradt, a többi kettö üjra összeolvadt, a nel- 
kül, hogy az esyesüles hosszabb ideig megmaradt 
volna. Az Actinophrys Sol egybekelesenek egesz me- 
nete s elterjedesi mödja reank valamely törtenetes, s 
az eletmüködesekre kevesse jelentekeny folyamat 
hatäsät teszi. Ket Actinophrys taläalkozik s szamos 
alläbäval Összekuszalödik. Mozgasaiknak lassusaga 
következteben hosszasan maradnak egymässal erint- 
kezesben, sigy a protoplazmanak alkalma nyılik ana- 
! Ueber einige Rhizopoden ste. AMA. XII. (1876) 30. 
® Id. m. 160. 
° Et. III. 235. 
stomosis k6pzesere valö hajlamat ervenyesiteni, mi- 
nek következteben az egyenek mindinkabb összefoly- 
nak. Több egyennek összeolvadasa az Actinophrys 
eletere esak annyiban lehetne befolyassal, hosy 
ezzel a taplälekfelvetel minden esetre megkönnyitte- 
tik. Mert beläthatö, hogy idegen szervezetek a na- 
gyobb ellenseges frontot nem oly könnyen kerülhetik 
ki, shogy egy egesz esoportnak allab-erdeje nagyobb 
ällatokat is gyorsabban legyözhet, mint ez külön 
egyenekn&l lehetseges volna.»! 
Mindezen magyaräzatok, velemenyem szerint, nem 
zärjäk kiannak lehetöseget, hogy az egybekeles megis 
csak valamely viszonyban van a szaporodässal; mert 
ha az Actinophrysek s Actinosphsriumok plasmaja 
egybekeles alatt, mint Srzın elleneben ÜLAPAREDE &s 
LAcHMmAnn, valamint Herrwıc es Lesser hatarozottan 
ällitja, ideiglenesen egeszen egybefoly : bizonyara jo- 
gosult ScHn&iper-nek azon feltevese,? hogy ezen teljes 
egygyeolvadäs ideje alatt az egybekelt egyenek plasma- 
reszleteket (a nagyszämu maggal birö Actinosph:eriu- 
moknäl talän magokat) is eser&lnek ki, minekaz egybe- 
kelve volt egyenek oszläs utjan valö szaporodäsära elö- 
nyös hatäsa lehet ; azok utän legaläbb, a miket a csillö- 
szörös äzalekällatkäknak egybekeleseröl mai nap 
tudunk, ezt jogosan lehet feltennünk. Mäsreszt azon- 
ban azt iskikell emelnünk, hosy Sıeın-nak azon fel- 
fogäsa, hogy az Actinophrysok egybekelöse nem egyeb 
ideiglenes telepkepzödesnel, tämogatast nyer az ältal, 
hogy mai nap több oly Heliozoumot ismerünk, melyek 
szämos egyenböl allö telepekben &lnek, melyeknek 
egyestagjai majd al-labaikkal, majd külön vastagabb 
plasmaszalagokkal vannak egymäshoz füzve. Ide tar- 
tozik k&t Rhizomoner, ü. m. a Hascrer-töl leirt My- 
zodictyum sociale? s a ScHNEIDER Arms eszlelte Mo- 
nobia confluens ;* tovabba ket maggal birö, actino- 
phrysszerü Heliozoum, ü. m. Herrwie es Lesser 
Rhaphidiophrys elegansa®? s a GreerF-töl leirt 
Sphwrastrum conglobatum.® 
Mindezek utän tehät ott ällunk, hogy, ha nem is 
spen a böleselöktöl, de mindenesetre atovabbi vizsga- 
latoktöl kell värnunk annak eldönteset, hogy mifele 
1 Id. mü 175. 
2 Id. ert. ZWZ. XXI. (1871) 510. 
3 Stud. üb. Moneren. 38. 
4 Arch. zoolog. exper. VII. V. ö. Bürscuuı, Bronn’s 
Class. u. Ordn. ete. A. Taf. XIV. Fig. 3. 
5 Ueber Rhinopoden ete. A. AMA. X. ‚Supplementh. 
(1874) 217. 
% Ueber Radiolarien ete. A. AMA. XI. (1875) 29. 
19% 
