152 
sulatät (Diatomin) tartalmazö Flagellätok egy resze- | Volvoxfelektöl lenyegesen különböznek s ez utöbbiak- 
nek szaporodäsäröl ez idö szerint igen keveset, vagy | 
epen semmit sem tudunk. 
A volvoxszerü telepeket kepezö s egymässal 
igen közel rokon Uroglena Volrox, Syneryyta Vol- | 
vox, Synura Üvella, — mely utöbbi nemmel az 
EHRENBERG-töl Üvella virescens nev alatt leirt s 
üjabban Bürscaur-töl tanulmanyozott! Flagellät- 
telep mindenesetre egyesitendö, — valöszinüleg vala- 
mennyien kepesek a közös koesonyäs telepburokba zärt 
( Uroglena, Synerypta ) vagyenelkülatelep közeppont- 
jän, farkuk vegevelegyesült (Synura ) rajzöknak hossz- 
iränyban valö oszläsautjan szaporodni. Ily hossziränyü 
oszläst eszlelt legaläbb Bürscauı az Üvella (helyeseb- 
ben Synura) virescensnöl, Stein pedig a Synura 
Uvellanal,?® minek következteben a telepbe egyesült 
rajz0k szämban, a telep-k maguk pedig nagysäguk- 
ban növekednek. A telepek kepzödese nyilvan egyet- 
len rajzöböl indul ki, mely hosszaban valö oszlästöl 
egyre szaporodö utödaival együtt maradva, k&pezi a 
volvoxszerü telepet. Az igen nagyszämu egyenekböl 
ällö telepek azonban a ketteoszlästöl maguk is szapo- 
rodhatnak ; Stein legaläbb a Synura Uvellänak igen 
felszaporodott egyenekböl allö telepeit lätta kolbäsz- 
szerüleg megnyülni s azutän ket egyenlö nagysägu 
gömbölyti telepre szetoszlani.* Ugyancesak STEIN vizs- 
gälatai szerint a Synura Uvella telepei elöbb-utöbb 
szetesnek az egyes rajzökra, melyek egyenkint toväbb 
rajzanak, nagyobbodnak s felületükön a telepbe egye- 
sülteknel is elöfordulö, de rövidebb, merev sertek, 
hosszü, hajlott tüskekk& nönek ki, mely alakban azon 
Flagellätnak felelnek meg, melyet Perry önallö 
alaknak tartva, Mallomonas Ploeslii neven irt le,° 
s mely vegre nyugalmi ällapotba megy ät s betokozza 
magät. Bürscntı az ältala tanulmänyozott Uvella 
virescens telepenek egyeneinel, melyek a Synura 
Uvelläcitöl esupän serte nelküli, sima felületükkel 
különböznek, szinten eszlelt betokozödast, esakhogy 
ezen alaknal a betokozödö rajzök a teleptestet nem 
hagyjäk el, hanem, ügy lätszik, esak betokozödäsuk 
utan hullanak ki. 
Läthatö ezekböl, hogy ezen volvoxszerü telepeket 
kepezö Flagellätok, szaporodäsukat tekintve, a valödi 
1 Beiträge zur Kenntniss der Flagellaten. ZWZ. XXX. 
(1878) 263. 
2 Id. ert. 265. 
® Der Org. III. Taf. XIV. 
* Der Org. III. Taf. XIV. 
® STEIN, id. mü 151. 
I 
töl Stein bizonyära jogosan välasztotta el. — 
A Chrysomonasfelek esalädjänak, melybe Stem az 
epen tärgyalt Flagellätokat beosztotta, szämos egyen- 
kint elö kepviselöi (Coelomonas,, Raphidomonas, 
Mieroglena, Chrysomonas,, Hymenomonas, Stylo- 
chrysalis, Chrysopyxis ), melyek, a mennyiben Stein 
vizsgälatai utän ismeretes, szinten hossziränyu 0sz- 
lässal szaporodnak; ! egyesek közülök, nyilvan sza- 
porodäasra keszülve, mint a Palmellafel&k messze 
elällö, kocsonyas burokkal veszik magukat körül; ez 
all nevezetesen a Üoelomonasröl s valöszinüleg a 
Chrysomonas flavicansröl. 
A Stein Chrysomonasfeleivel közel rokon Dino- 
bryonfelek, melyek igen esinos, finom, ätlätszö, meg- 
nyült kehelyalaku hüvelyeket laknak s vagy esopor- 
tosan vannak alämerült targyakra, többnyire mosza- 
tokra telepedve, mint az Epipyzis Utriculus, vagy 
pedig egymasba dugdosott hüvelyeikkel szabadon le- 
begö bokorszerü telepeket kepeznek, mint a Dino- 
bryon Sertularia &s D. stipitatum, szinten hosszirä- 
nyü, vagy ferde hossziränyü oszlässal szaporodnak ; ? 
a Dinobryon Sertulariänäl Stem® es Bürscnuı* 
betokozödäst is eszlelt. Az utöbbi büvär szerint a Di- 
nobryon tokjät kettös: t. i. meglehetös vastag, külsö 
elallö s a testet közvetetlenül megfekvö belsö burok 
hatärolja. 
A rajzäs ideje alatt valö oszlas ismeretes meg 
vegre a Oryptomonasfeleknel,’ melyeknek egyik k&p- 
viselöjenel, a Uryptomonas ovatändl, mint fentebb 
mär emlitök, Crenkowskı Gloeococeus-alakban valö 
szaporodast is eszlelt. — Az oszlas minden eddig 
ismert esetben az ostorveget az ellenkezö testveggel 
mivel 
pedig ezen tengely rendesen Öösszeesik a Flagellät 
hossztengelyevel, az oszlas legtöbbször hossziränyü; 
ha ellenben az ostor- es ostorelleni veget Öösszekötö 
tengely, mint pl. a Steim-töl felfedezett Nephroselmis 
olivaceänäl,° a Flagellätnak haränt tengelyevel esik 
összekötö tengely iränyaban megy vegbe; 
össze, ebben az esetben az oszläs, — annak megfele- 
löleg, hogy a Flagellät testet mindig az ostorvegböl 
| kiindulölag felezi, — haräntiränyu. Az oszläst, ügy 
latszik, mindig megelözi az üj ostoroknak kifejlödöse, 
! Stein, Der Org. II. Taf. XII—XIV. 
® Stein, Der Org. III. Taf. XII. 
® Id. m. 
* Id. rt. 235. 
5 Stein, Der Org. IE. Taf. XIX. Bürtscatt, id. ert. 246. 
® Der Org. III. Taf. XIX. 
