153 
minek következteben az oszläsra keszüulö, rendesen 
elszelesedett testü Flagellätnak egy ideig szämfeletti 
ostora van. 
Az elöadott ivartalan, vegetativ szaporodäson 
kivül a levelzöldet tartalmazö Flagellätoknäl, mint a 
moszatoknäl, melyekkel szakadatlan länezolattal van- 
nak összefüzve, ivaros szaporodast is £szleltek, 
melynek kivalö ältalanos erdeket kölesönöz azon kö- 
rülmeny, hogy az ivaros szaporodasnak legegysze- 
rübb alakjat, mintegy kiindulasat kepezi. Az allatok 
szen, vagy reszben egygyeolvadö ket ivarsejt, mely | 
többnyire bonyolödott szerkezetü külön szervekben 
kepzödik, egymästöl alak, nagysäg, szervezet tekinte- 
teben lenyegesen különbözik; az egyik ivarsejt, a ter- 
mekenyitendö petesejt, jelentekeny nagysagu, helyet 
rendesen nem vältoztatja, a mäsik, a termekenyıtö 
ondösejt (Spermatozoid, Antherozoid) ellenben esak- 
nem kivetel nelkül aranylag paraänyi termetü, gyors 
helyvaltoztatäsra alkalmas, s ez az, mely termekenyı- 
teskor az elöbbit felkeresi; ez äll legalabb az ällatok- 
röl es szamos Kryptogamröl, mig a Phanerogamok, 
melyek itt közelebbröl nem erdekelnek, him sejtjüket 
tekintve, az elöbbiektöl lenyegesen elternek. — A Fla- 
gellatok termekenyitesenel legegyszerübb esetben, 
Rhizopodok- es Gregarinäknak meg igen rejtelyes 
jelentösegti egybekelesenel s egygyeolvadäsänäl, az 
egybekelö egysejtti egyenek között semmifele különb- 
seg sem mutathatö ki, sem pedig az ivaros szaporo- 
däsra valö egyenek az ivartalan mödon szaporo- 
döktöl alak, nagysag s szervezet tekinteteben nem 
ternek el; mäsoknäl ellenben az ivaros szaporodäsra 
valö nemzedek az ivartalan mödon szaporodöktöl ki- 
sebb termetevels gyakran ostoraik szamäval is külön- 
bözik, vagy pedig kisebb rajzök nagyobbakkal kelnek 
egybe s az egybekelö parok közötti különbsegek vegre 
annyira fokozödhatnak, hogy mint az ällatok- s ma- 
gasabb Kryptogamoknäl, jogosan lehet szö pete- es 
termekenyitö sejtröl, meg pedig amaz nasy, mozdu- 
latlan, ez utöbbi pedig törpe s fürgen mozgö sejt. 
A mennyiben a Flagellätok ivaros szaporodäsa 
jelenleg ismeretes, tudjuk, hogy az egygyeolvadt raj- 
zök, vagy a megtermekenyitett petesejtek, mint a 
moszatok s gombäk ü. n. zygosporai es oospörai be- 
tokozzäk magukat s esak hosszabb idei pihenes utän 
(a lestöbb, vagy talan minden esetben cesak miutän 
beszaradas utan ismet vız ala kerültek) ebrednek 
tevekeny eletre, hogy több nemzedeken ät ivartalan 
Entz. G. Veglenyek. 
mödon szaporodö utödoknak szolgäljanak kiindula- 
sul. E szerint a Flagellätoknäl bizonyos tekintetben 
| nemzedekvältozäsröl lehet sz6 ; esakhogy az ivartalan 
es ivaros mödon szaporodö nemzedekek közötti kü- 
lönbsegek gyakran minimalisak, vagy egeszen hiäny- 
zanak. Az egygyeolvadasnak, vagy termekenyitesnek 
elettani jelentösege pedig, felfogäsom szerint, abban 
latszik ällani, hogy az ivartalan üton szaporodö 
nemzedekektöl kimeritett szaporodäsi k&pesseget, sza- 
ı porodäsi erelyt ket sejt elöallomänyänak legbensöbb 
es növenyek termekenyitesenel az egymässal eg6- | 
keverödese megüjitsa. 
Ha tekintetbe veszszük, hogy azon Flagellätoknak 
szämät, melyek ivaros üton is szaporodnak, üjabb 
felfedezesek egyre oyarapitjäk; ha tekintetbe vesz- 
szük toväbba, hogy az ujabb vizsgälatok egyre szilär- 
dabb alapokra fektetik a legalsöbb lenyek ivaros sza- 
porodasanak tanät: alig fogunk tevedni, ha feltesz- 
szük, hogy ivaros szaporodäs azon Flagellätoknäl is 
elöfordul, melyeknel azt ez idö szerint me&g nem 
ismerjük. Ha tovabbä ezen älläspontröl visszapillan- 
tunk azon töredekesen ismert s igen különböz6 jelen- 
tösegüeknek tartott adatokra, melyek a Gregarinaknak 
s gyökerläbüaknak egybekelesere s egygyeolvadasära 
vonatkoznak, alig fogunk azon felteves jogosultsäg&- 
ban ketelkedhetni, hogy az egybekeles, vagy egygy6- 
mint szämos alsöbb moszat- 6s gombänäl s mint a | 
olvadas alatt ezeknel is a termekenyites egy neme 
megy veghez. 
Az elsö, kevesse ismert adat, mely egy Flagellät- 
ı nak egybekelesere vonatkozik, CARTER-töl szarmazık, 
ki mär 1856-ban leirta az Buglena viridis egybeke- 
| leset;; ! szerinte az egybekeles cesak ideiglenes esyesü- 
lesböl all s feladata nagyszamu petek fejleszteseben 
 allana; peteknek tartotta ugyanis CARTER, EHREN- 
BERG-et követve, az Euglenäk paramylontesteeskeit. 
Carrer-nek az Euglena egybekelesere vonatkozö 
| feljegyzesevel egyidejüleg ismertette Comn elöször a 
nemet orvosok &s termeszetvizsgalöknak 1856-ban 
Becsben tartott vandorgyülesen, majd a pärisi akade- 
miayal nagyfontossagüu s meltän altalänos erdeket 
' keltett eszleleteit a Volvox Globator ivaros szaporo- 
dasaröl.” A Volvoxeval lenyegeben megegyezö ivaros 
! Annal of Nat. Hist. II. Ser. Vol.. XVIII. p. 229. 246. 
V. ö. Stein, Der Org. III. 146. 
2 Ueber die Organisation und Entwickelung des Vol- 
vox Globator. Amtl. Bericht über die 32. Versamml. deut- 
scher Naturf. u. Aerzte zu Wien. — Observations sur les 
Volvocinees et specialement sur l’organisation et la propaga- 
tion du Volvox Globator. CR. (1856) Tome 43. U. a. Anna- 
les des sc. nat. Bot. IV. Ser. Tome V. 1856. U.a. Jahres- 
20 
