156 
nek himeket letrehozö telepeiben mintegy 100-ra 
tehetö az androgonidiumok szäma. A V. minornak 
androgonidiumokat s korongalaküu him telepeket 
lötrehozö csaladgömbjeit mär EHRENBERG is ismerte 
s mint külön fajt Sphaerosira Volvox nev alatt 
irta le. 
A korongalaküu him telepekke vältozott androgo- 
nidiumok mintegy 64— 128 aprö, esupan 33 —A4:p-nyi 
hengeres särgäs, vagy halvänyzöld sejtböl vannak 
összeteve, melyeknek elhegyesedö mellsö vegük ket 
hosszu, fonalas ostort visel. Ezen aprö rajzökböl allö 
him telepek, melyeknek egyeneit CoHn spermatozoi- 
doknak, Sırın him egyeneknek nevezi, miutän teljes 
fejlettsegüket elertek, lombikalaku burkukon belül el- 
kezdenek hömpölyögni, keringeni. Miutän ezen moz- 
gäs egy ideig tartott, egyszerre megszünik s a telep 
szetesik alkotö elemeire, az aprö him rajzökra, me- 
lyek burkukat, miutän azon belül egy ideig igen elen- 
ken hemzsegtek, elhagyjak s az anya-Volvoxtelep 
belsö üreben szerterajzanak. — Ez äll legaläbb az 
egylaki V. Globatorröl, mig a ketlaki Volvoxoknäl a 
him rajzökböl äallö telepek Stein szerint közös te- 
lepbe egyesülve hagyjak el anyatelepüket, hogy pete- 
sejteket tartalmazö nöi telepeket keressenek fel. 
A közös telep kötelekeböl kiszabadult him rajzok, 
vagy spermatozoidok teste megnyult; egyik vege 
bunkösan duzzadt, särgas, vagy halvanyzöldes, mig 
az ellenkezö, mely a ket ostort s a kiszökellö hal- 
vanypiros szemfoltot viseli, StEIn szerint pedig meg 
egy igen kiesiny magot is tartalmaz, hosszü szintelen 
nyakba folytatödık, mely, mint bizonyos esillöszörös 
äzalekällatkaknak pl. az Amphileptusoknak orrmä- 
nya, vagy a Lacrymariak hattyunyaka, meglepöen 
mozgekony s összhuzödo. 
Ezen aprö him rajzök összegyülnek a kifejlödött 
petesejtet rejtö oogoniumok körül s a legelenkebb 
s tolakodöbb mozgäsokkal igyekeznek magukat az 
oogoniumok burkän keresztül befürni. Hogy ez vegre 
sikerül is, ezt bizonyitani lätszik az, hogy Conn az 
oogoniumok burkan belül, közvetetlen a petesejtek 
felületen is talält paränyi him rajzökat; különben 
nagyobb valöszinlisöge van StEIN azon gyanitäsä- 
nak,! hogy a hım rajzök befurödäsa a lombikalakü 
oogoniumnak nem bärmely pontjän, hanem nyakän 
ät törtenik, mely a közös telepburok felületen valö- 
szinüleg nyilässal van ellätva. 
Bärmely üton törtenjek is azonban a hım rajzök 
ı Id, mü 133, 
behatoläsa, annyi bizonyos, hogy közvetetlenül a pete- 
sejtekhez jutnak, melyeknek felületen Cons vizsgälatai 
szerint a him rajzöcskäk testükkel megtapadnak, mig 
nyakuk meg hosszasan higyödzik s mintegy kalapalö 
mozdulatokat vegez. Abban sem lehet toväbba leg- 
kevesbbe is ketelkedni, — habär közvetetlentilnem is 
sikerült megfisyelni, — hogy egy vagy több him 
rajzö a petesejttel vegre összeolvad s azt megterme- 
kenyiti. 
A pete megtermekenyites utan 00ospordvd valto- 
zik. A burok nelküli gömb felületen kettös burok 
välik ki, melyek közül a külsön ( Epispor) a V. Glo- 
batornäl hosszü, hegyes tüskek nönek ki, minek kö- 
vetkezteben az egesz spöra buzoganyalakü lesz; a 
V. minornal ellenben sima marad az Epispor, a V. 
Carterinel pedig hullämzatos felületü. A spöra plas- 
mäja lassankint elveszti zöld szinet sa V. Globator- 
nal teglavörösse, a V. minornäl särgavä vältozik. 
Kifejlödött oosporakat tartalmazo Volvoxtelepe- 
ket mar EnrexBerc is eszlelt, esakhogy külön fajok- 
nak tartotta, s a buzogänyalakü spöräkat rejtö V. 
Globatort, V. stellatus, a gömbölyü €s sima felületti 
sporäkat tartalmazö V. minort pedig V. aureus nev 
alatt ırta le. 
Az erett oosporakat tartalmazö Volvox-telepek 
elpusztulnak, a spöräk a viz fenekere hullanak s ket- 
segkivül esak hosszabb pihenes, valöszintleg kiszära- 
däs utaän indulnak ismet fejlödesnek. Hogy mily mödon 
fejlödnek azonban ki a Volvox-telepek az oosporak- 
böl, a legüjabb idöig ismeretlen volt. CIEnkowskı-nak 
orosz nyelven közölt s Coun-töl közelebbröl nem 
idezett ertekezeseböl az latszik, hogy a spörak tar- 
talma 8, kesöbb kirajzö6 gömbre oszlik.'— HENnNEGEY 
szerint, kinek üjabb idöben sikerült a Volvox minor 
(V. Dioicus Cohn) oosporakböl valö fejlödeset meg- 
fisyelnie,? az oosporäk fejlödesere a kiszäradas nem 
szükseges. A pihenes utän fejlödesnek indulö spöräk 
külsö burka (Exosporium) megreped s a felduzzadt 
belsö burok (Endosporium) a kepzödött repedesen ät 
tartalmäval együtt kiszabadul. A narancsszinü spöra- 
tartalom szabäalyos baräzdolödas ütjan, miközben 
szine barnava, majd zöldde valtozik, szabalyos blasto- 
sphierävä vältozik, melynek belsejeben a partheno- 
gonidiumokat mär meg lehet különböztetni. A baraz- 
ı Coun, id. ert. 92. 
? Generation of the spores of Volvox dioieus. Ann. of. 
| Nat. Hist. Vol. 3. 1878. V, ö. Zoolog. Jahresbericht. (1880) 
I. Hälfte. 171. 
