160 
nek fontossaga abban äll, hogy ältala sikerült kimu- 
tatni, hogy ugyanazon finomabb szerkezeti vältozäsok, 
melyek az 0szlö sejtmagokat, valamint, mint fentebb 
lättuk, a monothalamiumokat s mint alabb elö- 
adandjuk, a esillöszörös Azalekallatkak oszlö magjat 
annyira jellemzik, a Flagellätoknal is letrejönnek. 
DALLINGER €s Dryspaue ällıtjak, hogy az altalok 
eszlelt Monasfelenel az oszlasi sarjadek magkepzö- 
dese az elöadottaktöl eg6szen elterö. Nevezett büva- 
rok szerint a Flagellät testenek oszlasat megelözö- 
leg közvetetlenül a regi mag mellett egy kis testecske 
kepzödik, mely ettöl lassankint eltävozik s az egyik 
oszlasi sarjadek magjavä fejlödik, mig a mäsik a regi 
magot tartja meg.! Nem hiszem, hogy BürschLıi 
tevedne, midön a magkepzödesnek ezen mödjat valö- 
szinütlennek tartja. 
A többi szintelen Flagellattöl, oszlasuk iranyaät 
veve tekintetbe, elterni latszanak Sımım Spongomo- 
nasfelei (Cladomonas, Rhipidodendron, Spongomo- 
nas, Phalansterium ), melyekne@l haränt iränyü osz- 
lasröl tesz emlitest. 
Cıeskowskı a Monas Guttulanal (= Monas 
Termo Erb., J. Olark, Spumella vulgaris Oienk. ) 
nem csupan hossziranyüu oszlast eszlelt, mint ezen 
Monasfelenek egyeb eszlelöi, nevezetesen Jamrs- 
CLARK, BÜTscHLI es Stein, hanem meg oldalt fejlödö 
sarjak ütjan törtenö szaporodaäst is.? 
Haränt, vagy ferde iränyu oszlassal szaporodik 
SCHNEIDER,” STEIN * € MERESCHKOWSKY’ ide vägö 
vizsgälatai szerint a Polytoma Uvella, mely burkän 
belül, — melynek letezeset MERESCHRoWSKY bizo- 
nyära tevesen tagadja, — a nelkül, hogy mozgäsät 
megszüntetne, szetoszlik 2 reszre, melyek többnyire 
mög egyszer, vagy ketszer oszlanak, ügy, hogy a kö- 
zös burkon belül —8 egyenböl allö ideiglenes vol- 
voxszerti telepek kepzödnek, melynek egyes egyenei 
kesöbb szetvälnak s egyenkint indulnak rajzäsnak. 
A mär fentebb emlitett Cmmwkowskı-föle Monas- 
feleken (Monadinae Zoosporeae Cienk.) kivül, — 
melyeket, minthogy a Flagellät-alakböl csakhamar 
gyökerlabu-alakba mennek ät, a gyökerlabuaknäl tär- 
ı Id. mü. V. ö, Bürschrı, id. mü 257. 
® Ueber Palmellaceen und einige Flagellaten. AMA. 
VI. 1870. 434. 
® Beiträge zur Naturgeschiehte der Infusorien. AAP. 
(1854) 194. 
* Der Org. III. Taf. XIV. 
° Studien über Protozoen des nördlichen Russland. 
AMA. XVI. (1879) 183. 
eyaltunk, — a betokozödäas aranylag keves szintelen 
Flagellätnäl ismeretes: igy az &pen emlitett Polyto- 
maändl,: a Phalansterium consociatumnäl,? a Bodo 
caudatusnal, mely Sreın-töl felällitott s a Dusarpın- 
fele Amphimonas caudatära alapitott Monasfele a 
legnagyobb valöszintiseggel azonos Crenkowskı Üol- 
podella pugnazäval,? toväbba egy mäsik közelebbröl 
meg nem hatärozott Bodonäl s Monadinäl,* vegre a 
Monas Guttulänal Mig a többieknel a gömbbe hu- 
zödott Flagellät egesz felületen välaszt ki többnyire 
meglehetös vastag burkot, addiga Monas Guttulänäl 
CIENKOWSKI szerint a meg mozgö Flagellät belsej6- 
ben kepzödik egy kemeny heju, rövid kocsänynyal 
ellätott, gömbölyüded tok. Ugyanilyen belsö betokozö- 
däst eszlelt Cıenköwskı egy barnas festöanyagot tar- 
talmazö Flagellätnäl is, melyet Ohromulina nebulosä- 
nak nevez.° — A betokozott szintelen Flagellätok 
tovabbı vegzeteröl igen keveset tudunk ; CIENKOWSKI 
egy Bodo-fajnäl, melyet seregesen talält rothadö ke- 
rekällatkäk s rovarälezak között, s egy közelebbröl 
szinten meg nem hatärozott Monasfelenel a tokokböl 
egyetlen egyent lätott kirajzani ;? a Colpodelläk ellen- 
ben, melyek a Chlamydomonasoknak kiszivott tartal- 
mäval teletömven magukat, em6sztesre ällandöan be- 
tokozödnak, egy idei pihenes utän 4—S reszre oszla- 
nak s ezen oszläsi sarjak a tokon kepzödö nyiläson 
ät kinyomulnak s mielött szerterajzanänak, ügy, mint 
bizonyos alsobb gombak- 63 moszatoknak rajzöi, 
rövid ideig meg egy finom burkü tömlöbe vannak 
zärva.® Stein, kia (olpodella pugnax-szal valöszinti- 
leg azonos Bodo caudatusnak betokozott ällapotban 
valö szaporodäsät s kirajzasät eszlelte, a ÖmnKowskI- 
töl a Colpodellänäl leirt finom hurokröl, nem tesz 
emlitest.? 
Az egybekelössel kezdödö ivaros szaporodäsnak 
egy nemet eszlelte DALLInGER &s DryspaLE a mär 
fentebb felemlitett, közelebbröl meg nem hatärozott 
Monasfelendl. Nevezett büvärok szerint ezen Monas- 
1 SCHNEIDER, id. m. 196. — Srem, Der Org. III. Taf. 
XIV. MERESCHKOWSKYy, id. m. 183. 
Ueber Palmellaceen ete. AMA. VI. 
2 CIENKOWSKI, 
(1870) 430, 
3 CIENKOWSKI, Beiträge zur Kenntniss der Monaden. 
AMA,. I. (1865) 216. — Stein, Der Org. III. Taf. I. 
* CIENKOWSKI, id. h. 
5 CIENKOWSsKI, Ueber Palmellaceen ete. 434. 
© Id. m. 435. 
? Beitr. zur Kenntn. d. Monaden. 217. 
® CIENKOWSKI, id. m. 216. 
° Der Org. II. Taf. II. Fig. V. 13. 
