162 
oszläsa, mikent mär emlitettem, mindig harant iräny- 
ban törtenik, mi teljes összhangzasban van a többi 
Flagellätok legnagyobb reszenel eszlelt oszläasi iräny- 
nyal, mely a testet az ostor- es ostorelleni veget 
összekötö tengelyben felezi, s a mely tengelylyel 
a Cilioflagellätok testenek harant tengelye esik 
ÖSSZE. 
Meg kell meg itt emlekeznem azon sajatsagos 
elosteriumalaku tokokröl, melyeket CLAPraREDE € 
LAcHmann tengeri es edesvizi Cilioflagellätok tärsasa- 
gäban,! Stem pedig a Peridinium tabulatummal 
együtt 6szlelt.” Ezen meglehetös vastag es kemeny- 
burku tokok majd egyetlen, megnyult, esupasz peri- 
dinumszerüi testet, majd —S igen aprö csupasz Peri- 
diniumot, vagy helyesebben, Stein nemi jellemeire 
tämaszkodva, Gymnodiniumot zarnak körül. Igen 
valöszinti, hogy ezen tokok pänezelukat levetett Peridi- 
niumok- es Glenodiniumoknak nyugvö alakjai s hogy 
a bennük fejlödö aprö Cilioflagellätok, melyeket mi- 
krogonidiumoknak lehetne nevezni, a betokozott 
plasmatest többszörös oszlasa utjan jönnek letre. 
Emlitettem mär, hogy EHRENBERG es Perry ne- 
häny Cilioflagellätnak szabad rajzasa közben vegbe- 
menö hossziränyu oszlasaröl tesz emlitest, 3 CLaA- 
PAREDE €8 LACHMANN is felemlit s abrazol egy kiesiny 
tengeri Peridiniumfelet,? melynek ket szabad hatsö 
s közös mellsö reszböl összetett testeröl azt veli, 
hogy hossziränyü oszläsban van. Ezen felfogassal 
szemben StEIN 68 JoserH vizsgälatai minden ketseg 
föle emeltek, hogy azily pärok nem oszläsban, hanem 
egybekelesben vannak, s mindket buvar szerint ezen 
egybekel6ssel veszi kezdetet a Cilioflagellätok ivaros 
szaporodasa. 
Ste szerint, ki vizsgälatait a Gymnodinium 
Pulviseuluson vegezte,* a mindig egyenlö nagysägu 
egybekelö pärok hasi oldaluknak, — azaz testük väjt 
oldaläanak, — ellenkezö szelevel egyesülnek s a nel- 
kül, hogy rajzasuk megszünnek, lassankint teljesen 
egy testbe olvadnak, miközben a ket egyen magja is 
egyetlen gömbbe egyesül. A ket-ket egyen teljes 
egygyeolvadasaböl keletkezö üj egyenek, melyeket 
STE ivaros nemzedeknek nevez, nagysägukat kiveve, 
semmiben sem termek el a közönsegesektöl. A ket 
mag egyesülesetöl megtermekenyitett mag vagy 
maga, vagy, mint StEın egyes 6szleletei utän veli, az 
ı it. III. 70. 
2 Id. m. 94. 
SETdum Spa. BLEI SSEIG. 22: 
* Id, m. 9. 
ennek belsejeben fejlödö gömb lesz «cstragömb»-be, 
mely belsejeben vilägos hölyagot s ez ismet egy kö- 
zepponti magot rejt, s e szerint, — mikent SrtEm 
magät kifejezi, — egeszen megesyezik egy cesirahölya- 
got s esirafoltot tartalmazö petevel. A esiragömb leg- 
több esetben osztatlan marad s esak ritkän oszlik ket 
gömbre, mi különben a fejlödes tovabbi menetere epen 
nines befolyassal; ezen fejlödesmenet pedig abban 
all, hogy az egy vagy ket esiragömb ällomänya las- 
sankint szetoszlik igen nagyszämu aprö gömböeskere, 
melyek cesak a csiragömb igen vekony burkatöl tar- 
tatnak össze s melyeknek kepzödeseben a valtozatla- 
nül megmaradö köz:pponti hölyagocska nem vesz 
reszt. A esiragömbböl ily mödon «csirazacskö» kelet- 
kezett, mely nagyszamu aprö «embriöt» tartalmaz ; 
ez utobbiaknak azonban sem szervezetet, sem kiraj- 
zasat nem sikerült Srein-nek megfigyelni. 
Läthatö ezen leirasböl, hogy Srein-t a Ciliofla- 
gellätok ivaros szaporodasa körül tett vizsgalatai 1e- 
nyegeben ugyanazon eredmenyre vezettek, mint a 
Nudiflagellätoknal; az ivaros nemzedek a Ciliofla- 
gelläatoknäl is a megvaltozott magban fejlödö paranyi 
«embriök»-at hozza l&tre, melyeknek szervezetet azon- 
ban nem sikerült Srteın-nek kifürkeszni, s melyek- 
nek toväbbi vegzete ep ügy homälyba van burkolva, 
mint a Nudiflagellätok «embriöie». Ily «embriökat» 
valamint szämos Nudiflagellätnäl, ugy a Peridinium 
tabulatumnäl magam is szämtalanszor eszleltem s a 
leghatärozottabban meggyözödtem arröl, hogsy nem 
egyebek elösdi Chytridiumok rajzöinäl, melyek a Pe- 
ridiniumok belse,eböl palaczknyak-alaküu esöveken raj- 
zanak ki, mely csövek a rajzokra meg szet nem esett 
«esiragömb» felületeböl sarjadzanak s a Peridinium 
pänezelät atfürjak; a kiszabadult Chytridiumrajzök 
ep Peridiniumok felületere telepednek s Chytridium- 
sejtekk& növekednek. Teljesen igazat kell tehät ad- 
nom BereH-nek, midön azt ällitja, hogy StEın vizs- 
gälatai nyilvan parazitaktöl megtämadott peldänyokra 
vonatkoznak.! 
Stein-en kivül ivaros szaporodäst irt le JosepH G. 
az Adelsberg melletti Pinka jama barlang vizeiben 
16 Peridinium stygiumröl Ezen Cilioflagellät ket 
alakban nepesiti a barlang poesolyait: t. i. pänezel 
nelküli kisebb alakokban, melyek a Stein-töl felalli- 
tott nemi jellemek szerint a Gymnodinium-nembe 
1 1d.2m.219, 
® Ueber Grotten-Infusorien. Vortr. in der Sitzung der 
naturwiss. Seet. der schles. Gesellsch. für vatländ. Cult. 
am 13. Nov. 1878. Zoolog. Anz. No 22. (1879) 114. 
