168 
tartoznak s nagyobb, 25 szabalytalan ötszögletes tab- 
läeskalkböl összetett pänezellal boritott, e szerint a | 
Peridinium-nembe tartozö alakokban. Az elöbbiek a 
Peridinium stygiumnak fatal, az utobbiak kifejlett 
egyenei, melyek pänczeluk kifejlödesevel egyuttal 
ivarerettsegüket is elertek. 
Fzeknek ivaros szaporodasa Joseru vizsgälatai 
szerint következö mödon törtenik. A Peridiniumok 
kettesevel egybekelnek, meg pedig a hatso testfel 
hasoldali hosszbaräzdajaban fekvö hasadekon («szäj- 
nyılas») kinyomulö testallomany segelyevel latszanak 
egymashoz ragadni. Az egybekelt egyenek mindig 
ellenkezö helyzetben egyesültek, ugsy hogsy a hatsö 
testfelek közül az egyik mell-, a masık hätfele volt 
iranyıtva s szabadon kiällott. A magok egymäshoz 
hüzödtak s egyetlen piskötaalakü tömeget lätszottak 
kepezni, melyben aprö szemecskek &elenken hemzseg- 
tek; vajjon e közben magällomany kicserelödött-e, 
ezt nem sikerült eldönteni. A pärok egygye soha sem 
olvadtak, hanem ismet szetvältak, mire ostorukat 3 
esillöszöreiket elvesztve megszüntek mozogni. Erre el- 
kezd a mag a teställomäny rovasära növekedni s vagy 
egyetlen gömböt kepez, vagy ket reszre oszlik, felüle- 
ten finom eutieularis härtyät välaszt ki, s a pänezelt 
megrepesztve, vegre kiszabadul. _ 
A tovabbfejlödesre iränyado az, vajjon egyben 
maradt-e a mag, vagy kette oszlott. Az utöbbi eset- 
ben mindket magreszlet esy-esy Gymnodiniummä 
fejlödik. Az elöbbi esetben ellenben a maggömböt, vagy 
«csiragömb»-öt, miutän ällomänyänak szemecskei 
elenyesztek, nagyszamu hölyagocskäk töltöttek ki, 
melyekben egy-egy vilagos közeppontot lehet meg- 
különböztetni. Ezen hölyagoeskäk egyre növekednek 
s a csiragömb burkät vegre megrepesztve kiszabadul- 
nak, hogy itt Gymnodiniumokkä fejlödjenek, melyek 
kesöbb Peridiniumokkä vältoznak. 
Tovabbi vizsgalatok fogjäk csak eldönthetni, 
hogy az elöadott «ivaros szaporodasi möd» mennyi- 
ben alapszik helyes megfigyeleseken. 
4. Noctilueak. 
A Noctilucak szaporodäsät BRIGHTwELL-nek ! es 
CiEenkowskı-nak? a Noctiluca miliarison tett vizsg&- 
lataiböl ismerjük. 
" On 8elf-Division of Noctiluca. Quat. Journ. of Mi- 
erosc. Sciences. Vol. III. 1855. V. ö. Craus, Grundzüge der 
Zoologie. III. Aufl. (1876) 144. 
® Ueber Schwärmerbildung bei Noctiluca miliaris, 
BRIGHTWELL oszlässal törtenö szaporodast eszlelt, 
mely föleg öszszel s telen megy veghez s melynel 
reszint szabadon mozg6, reszint ostorukat es tapo- 
gatojukat elveszitett egyenek magjukkal együtt ket 
egyenlö reszre oszlanak. 
CıEenkowskI ellenben sarjadzas utjan valö szapo- 
rodäst eszlelt, melynek elsö fazısaı elenken emlekez- 
tetnek a reszleges petebaräzdolödasra. Mar Busch ! 
tesz emlitest ostorukat s tapogatöikat elveszitett, 
gömbbe huzödott hölyagalaku Noctilueakröl, melyek- 
ben apröo Noctilueakk& valtozö csırak kepzödnek. 
Ezen rajzöknak kepzödese CiEnKowsKI szerint követ- 
kezö mödon törtenik. A sarjadzasra keszulö Noctiluca 
ostorät s tapogatojat visszavonja, szajnyılasat pedig 
elvesziti; e közben protoplazmaja, melyben a mag 
szinten eleny6szni lätszik, a hölyagalakü testburok- 
nak egyik szeletere huzödik. Erre a korongba össze- 
syült testtartalom, az ügynevezett paızs, akar egy 
reszben baräzdolödö pete, ismetlödö oszlasok ütjan 
feldarabolödik 2, 4, S, 16 stb. reszre. Az oszlasok- 
kal lepest tart a protoplazmadaraboknak a borito 
eutieuläval együtt valö kiemelkedese, kifele sarjad- 
zäsa; midön ezen sarjadekok mintegy 0:016—0'22 
mm.-nyi nasysägot elertek, szabad vegükön egy 
finom ostor fejlödik, erre alapjukröl lefüzödnek s 
szerterajzanak. Ezen aprö rajzök, melyeknek finom 
ostora mellett egy fonalas nyulvany all ki, melyböl 
kesöbb a tapogato fejlödik, vastag tönkkel ellatott ka- 
lapos gombahoz hasonlıtanak, kesöbb rajzasuk köz- 
ben esaknem colpodaalakuak lesznek. Neha a paizs- 
böl sarjadzö rajzök, mielött levalnänak, tekintelyes 
nagysägra növekednek, belsejükben mag különül el s 
plasmäjuk halözatos szerkezetet nyer, s ezek igen 
hasonlitanak a mär BuscH-töl leirt fiatal Noctilu- 
cakhoz. 
CIENKowsKI egybekelest is eszlelt a Noctilucaknal. 
Ket Noctiluea szäjoldaläval szorosan egymäshoz si- 
mul s ostorät 6s tapogatojat elvetven, egy testte olvad, 
melyben a ket mag is egygye nö. Valöszınü, hogy az 
egygyeolvadas elösegiti a rajzok kepzödeset; hogy 
azonban nem elözi meg okvetetlenül a sarjadzast, e 
mellett szöl azon körülmeny, hogy C1IEnkowskt igen 
apro Noctilucakon is talalt sarjakat. 
AMA. VII. (1571) 131. Toväabbä : Sitzungsberichte der zoolo- 
logischen Abtheilung der III. Versammlung russischer Na- 
turforscher in Kiew. Mitgetheilt von Kowaukwsky. ZWZ. 
XXI. (1872) 297. 
! Beobachtungen über wirbellose See-Thiere 1851. 
V. ö. Bronx, Class. u. Ordn. d. Thierreichs. I. Bd. (1859) 64, 
212 
