164 
5. Cilidtok. 
4) Oszlas es sarjadzds. 
Az azalekallatkaknak oszlas utjan törtenö szapo- 
rodasat, mint a fentebbiekben elöadtuk, a veglenyek- 
nek mar legelsö buvarai is ismertek s egyes azalek- 
lekällatkak oszlasanak reszleteit mär a legelsö buva- 
rok is igen pontosan megfigyeltek: igy nevezetesen 
az edesvizi Hydranak halhatatlan nevü buvara, 
TREMBLEY Änrananm, a Stentorok oszlasaröl mar a 
mult szazad elsö feleben valöban klasszikus leirast 
közölt.! 
Daezara annak, hogy, — mint fentebb emlitet- 
tük, — 
allatkakat mar LEEUWENHOER 68 MÜLLER OÖ. Fr. nem 
a hossziränyban egymäst megfekvö azalek- 
oszläsban, hanem «közösüles»-ben levöknek tartot- 
tak : megis egesz a legujabb idöig fentartotta magät 
ERHENBERG-nek azon felfogasa, hogy az azalekaällat- 
kak mind haränt-, mind hossziranyu oszlässal sza- 
porodnak, s az egybekelesi folyamatot Bausranı-nak 
ujra kellett felfedeznie. Baugıanı-nak, Sreın-nak, 
ENnGELMANN-nak, BürscHuı-nek s mäsoknak vizsga- 
latai veglegesen bebizonyitottäk, hogy hossziränyban 
csak igen keves äzalekallatka oszlik s hogy az ily 
iranyban päronkint összefüggö azalekallatkak teny- 
leg nem oszlasban, hanem egybekelesben vannak, 
mely folyamatot alabb tüzetesen fogjuk tärgyalni. 
A mit ismereteink jelen allasan az azalekallatkäk 
oszläs utjan törtend szaporodasaröl tudunk, a követ- 
kezökben foglalhatö össze. 
Az oszläst, ha nem is mindig, de bizonyära a leg- 
több esetben megelözi az azalekällatka testenek az 
oszlasi sıkra függelyes tengely iranyaban valö növe- 
kedese, mely tengely, — minthogy az oszlas alegtöbb 
esetben harant iranyban törtenik, — a vegleny hossz- 
tengelyevel esik össze. Csak a legegyszerübb alakok- 
nal, — mondja Stein,” — tekinthetö az oszläs alig 
többnek, mint a test &s mag egyszerü felezödesenek, 
igy peldaul bizonyos Opalinäknal. Minel bonyolö- 
dottabb ellenben valamely azalekällatkäanak szerve- 
zete, annal bonyolödottabbak azon folyamatok is, 
melyek az oszläas alatt veghezmennek ; mert mindket 
üj egyenne leendö testfelnek addig kell atalakulnia, 
‘ Des Herrn Tremerey Abhandlungen zur Geschichte 
einer Polypenart des süssen Wassers mit hörnerförmigen 
Armen. Aus dem 
Aucust EpHRAIM GoEZE. Quedlinburg. 1875. V. ö. u. o. Ab- 
handlung von den Strauss- und Trichterpolypen. 471—4Sb. 
® Der Org. I. 92. 
Französischen übersetzt von JOHANN | 
| rien. Abhandl. der Senckenbergischen naturforsch. Ge- 
mig legaläbb is minden lenyeges pontban ismet elerte 
anyjanak szervezetet; csak ez utän következhetik a 
teljes befüzödes. Az egyik felben a meglevö szervezet- 
nek nagy resze, pl. a szäjperem, szäj, garat stb. több- 
nyire valtozatlanül megmaradhat, a mäsik felben 
ellenben epen ezen reszeknek kell ujra kepzödniök ; 
az ezen üjkepzödest akadalyozö eredeti szervezetnek 
pedig elöbb meg kell semmisülnie. Legbonyolödot- 
tabb az oszläsi folyamat az Oxytricha-, Euplotes- 68 
Aspidiscafeleknel, melyeknel nem esupän az egyik 
felben kepzödik ujra a sza) bonyolödott peremevel 
együtt, mint a Heterotricheknel, hanem mindket fel- 
ben meg egeszen uj helyvaältoztatasra szolgalö esillö- 
szörrendszer is fejlödesnek indul, mely a regit el- 
nyomja. 
Az äzalekällatkak oszläsa alatt a magkepletek is 
megoszlanak; ez utöbbiak oszläasa azonban, mint 
Frey! es Srem * kiemeli, nem elözi meg mindig, 
mint a közönseges sejtoszläsnal, magänak a vegleny 
testenek oszlasät, hanem igen gyakran evvel lepest 
tartva oszlik, söt a magkepleteken gyakran meg 
semmi vältozas sem eszlelhetö, midön a test felüle- 
ten az oszlassal jarö valtozasok mär többe-kevesbbe 
elörehaladtak. 
A maganosan elöfordulö gömbölyüded, vagy tojas- 
dad magok oszläsukat megelözöleg megnyulnak s 
csak ezutän felezödnek. Az ellenkezö törtenik a meg- 
nyult, szalagalaküu maggal birö azalekallatkaknal, 
mint a Vorticella- s Euplotesfeleknel, melyeknek 
magja a ketteoszlast megelözöleg megrövidül. Az 
Ozxytrichafelek ket magja, mely Bauzıanı? 65 Bürschui 
szerint? egymässal finom fonallal össze van kapesolva, 
az oszlast megelözöleg egy testbe olvad s csak ezutan 
oszlik negy reszre. Az olvasöalakü magok, minök pel- 
daul a Stentorok több fajat s a Spirostomum ambi- 
guumot jellemzik, az oszläst megelözöleg szinten 
egyetlen tojasdad testbe olvadnak össze. 
Ezen reszleteket, melyeket különösen Bausıanı 
vizsgälatainak köszönünk,? nagyobb reszt ugyan mas 
ı Das 
(1858) 56. 
2 Der Org. I. 9. 
° Du role des organes gen6rateures dans la division 
Infusoires eilies. Journ. de la Physiologie. 
IX. (1860) 75. 
über die ersten Entwiekelungsvorgänge der 
einfachste thierische Leben. Eine Skizze. 
spontande des 
Tome III. Nr. 
* Studien 
Eizelle, die Zelltheilung und die Conjugation der Infuso- 
sellsch. X. Bd. (1876) 381. 
> Id. ert. 
