168 
Az 
Op. caudata vegre kivälölag szelessegben növekedik 
ellenben kesöbb hatso reszeben ıs elszelesedik. 
sıgy eri el rövid, zömök alakjat. Az egyetlen mag | 
növekedes közben ket gömbre oszlik, melyek finom 
fonällal allanak összefüggesben. Igy marad ez ällan- 
döan az Op. similisnel &s Op. caudatändl, melyek- 
nek magjai esak a vegleny szaporodasakor oszlanak ; 
a härom többi fajnal ellenben a test növekedesevel 
egyre oszlanak s igy jö vegre letre az ezen fajokat 
jellemzö nagyszamu mae. 
Nemely äzalekällatkak, az elöadottaktöl elterö- 
leg, oszläsra betokozzäk magukat. Ilyen szaporodasra 
szolgalö betokozödäst elöször Ste 6szlelt a Volpoda 
Cueullusnäl,' mely különben szabad mozgäsa köz- 
ben is eleg gyakran &szlelhetö harantiranyu oszläs- 
ban, s mely vastagfalü tokjat 2—S fiökegyenre 
oszolva hagyja el. Betokozott ällapotban valö oszläst 
eszlelt tovabbä Stein a Lacrymaria-nemnel,? Crva- 
PAREDE €8 LACHMANN pedig a Vorticellafeleket pusz- 
titö Amphileptusoknal,® en magam a Holophrya 
Gulonal* s az Einchelys nebulosändl,? vegre GRUBER 
a Tillina magnänal.® Ezekhez sorolhatom meg a 
Trachelius ovumot, Einchelyodon farctust s az Acti- 
nobolus radianst, mely utöbbi, eddigele esupän Srrin- 
töl Niemegk mellett Poroszorszägban talält igen 
erdekes azalekallatkät nagy mennyisegben volt alkal- 
mam a mult nyaron Kolozsvar körül 6szlelhetni. 
A Colpoda kivetelevel az itt felemlitett äzalekällatkäk 
szaporodäsra szolgalö tokjai, mint azt a Holophrya 
Gulonal en emeltem ki, GruBEr pedig a Tillinanal 
sarjadek a regi csö nyilasan valasztja ki s ahhoz 
mintegy hozzäepiti uj esöveit, minek következteben 
villasan elagazö, esöves bokrok kepzödnek, melyek- 
nek vegsö reszleteiben az egyes egyenek egeszen 
szabadon mozognak.! 
A telepeket kepezö Vorticellafelek ( Zootham- 
nion, Carchesium, Epistylis, Opercularia ) oszläsänäl 
a ket oszlasi sarjadek mindegyikeben az alap vegeböl 
külön kocsany nö ki, mely a regi, közös kocsäny- 
ı nyal összefüggesben marad, s igy kepzödnek a gyak- 
különösen hangsulyozza, igen vekony burkuak s a | 
hosszabb pihenesre szolgälö vastagfalu tokoktöl, me- 
lyek a szaporodässal közvetetlen viszonyban nem älla- 
nak, különböznek. 
A nyilt tokokat, hüvelyeket, vagy esöveket lak6 
äzalekallatkäknäl, minök pl. a Cothurniak, Vagini- 
coläk, Lagenophrysek, Tintinnusfelek, Stentor Roe- 
selü, Stichotricha secunda stb., esupän az äzalek- 
ällatka teste oszlik s az egyik oszläsi fel az anyai 
hajlekot elhagyva, maga välasztja ki üj hüvely6t vagy 
csövet. A GruBER-töl felfedezett igen erdekes Sticho- 
tricha socialis- 63 Maryna socialisnal a ket oszläsi 
! Die Inf. 20. 
® Der Org. I. 92. 
® Et, III. 163. 
"A tordai &s szamosfalvi sös tavak äzalagfaungja. 
(Magy. orv. 6s term. vizsg. XVIII. vändorgyülösenek &vk.) 
5 Term. rajzi füz. II. (1878) 237. 
° Neue Infusorien, ZWZ. XXX. (1879) 456. 
ran igen gazdagon villaszerüleg elagazö faalaku te- 
lepek. 
Az azalekallatkak oszlasi sarjadekai szervezetü- 
ket tekintve, a legtöbb esetben teljesen megegyeznek 
a kifejlett alakokkal, vagy esak igen alärendelt ertektü 
nagysagbeli s alakı különbsegekben ternek el. Az Opa- 
linafeleknek kifejlett alakjaitöl elterö aprö nemzede- 
keröl mär szölottam, s itt meg esak a Vorticella- es 
Acinetafelek oszlasi sarjadekairöl kell megemlekez- 
nem. Az elöbbieknel, melyekkel az Ophrydiumfelek 
termeszetes esoportot kepeznek, azon oszläsi sarjade- 
kon, mely az anyai kocsänyt, vagy hüvelyt elhagyja, 
testenek hatsö feleben finom esillöszörkoszoru nö ki, 
melynek segitsegevel elöre iränyitott häatsö veggel egy 
ideig szabadon rajzik, hogy letelepedve, azt ismet 
elveszitse; ezen esillöszörök Stein szerint a Lageno- 
phryseknel a laposra nyomott oszläsi sarjadek hasi 
oldalän fejlödnek s elül es hätul megszakasztott ko- 
szorut kepeznek.” Különben ezen esillöszörkoszoru a 
Vortieellafelekne] mindannyiszor kifejlödik, vala- 
hänyszor helyüket bärmely okböl elhagyjäk, a Tri- 
chodinäknäl pedig ällandöan megmarad. Az Acineta- 
felek oszläsi sarjadekainak felületen vögre esillöszörök 
fejlödnek ki, melyeknek segitsegevel holotrich aza- 
lekällatka alakjäban rajzasra kelnek, hogy alkalmas 
helyen mestelepedven, a csillöszöröket ismet elveszit- 
sek. Különben ezen ideiglenes esillöszörözet, mint a 
Vorticellafelek hatsö esillöszörkoszoruja, oszlasban 
nem levö Acinetäkon is fellephet mindannyiszor, 
valahanyszor az Acineta rögzitesi helyen barmely 
oknäl fogva rosszul erzi magät, saztelakarja hagyni: 
ezt eszlelte nevezetesen HrrrwıeG R.” s Mauras? a 
Podophrya fixändäl, mely, mint az utöbbi büvar 
megjegyzi, epen nem erdemli meg a «fixa» nevet, 
ı Id. ert. 443. 
® Die Inf. 89. 
° Ueber Podophrya gemmipara. MJ. I. (1875) 78. 
* Sur V’&tat mobile de Podophrya fixa. CR. Tome 83. 
(1876) 910. 
