470 
miaszerüleg lep fel, s melynel a sarjadzäs utjan ke- 
letkezö kisebb egyen a kocsänyan marado anya- 
egyent elhagyja, hogy mäs kocsänyos egyent keres- 
sen fel s magät erre rüsyszerüleg raoltsa; különös 
fontossagu ENGELMAnN-nak azon megfigyelöse, hogy 
a sarjadeknak magja az anyaegyen magjaböl lefü- 
zödes äAltal jö letre, ep ugy, mikent ezt, mint fen- 
tebb emlitök, Bürscnuı a Spirochona gemmipara sar- 
jadekanak magjaröl kimutatta. 
Fentebb alkalmam volt mär kiemelni, hogy az 
Aeinetafelöknel az oszläs a ritkabban &szlelhetö sza- 
porodäsi mödok köze tartozik ; a Podophrya fixänak, 
az Urnulänak, valamint a Sphaerophryanak ältalä- 
ban oszlasnak tartott szaporodasi mödja is, melynel 
a levalö sarjadek rendesen kisebb a helytmaradönäl, 
felfogasom szerint helyesebben nevezhetö sarjadzäs- 
nak, mint oszläsnak. Különben a külsö, azaz a felü- 
leteböl kiindulö sarjadzäs sem kepezi az Acineta- 
felek rendes szaporodasi mödjät. Ily külsö sarjadzäst 
ismerünk Herrwis R. vizsgälataiböl a Podophrya 
gemmiparänal,‘ mely erdekes tengeri Podophryät 
HERTWIG igen nagy mennyisegben talälta Helgoland 
mellett a Hyroidok es Bryozoumok telepein. A nyelv- 
alaktı sarjak rendesen 4-evel 6-äval, nagyobb peldä- 
nyoknal S—12-£vel, esak ritkän fejlödnek kettes6vel, 
vagy epen maganosan a Podophrya testenek elsze- 
lesedett kocsänyelleni vegen, koszoruba rendezödve. 
A sarjak külsö oldala domboru, mig a belsö, azaz az 
anyaegyen hossztengelye fel& tekintö, teknöszertileg 
kivajul, mely vajulat pärkänyän finom sävok s eze- 
ken igen finom, tömötten ällö esillöszörök fejlödnek ; 
ezen sarjadekok, melyek e szerint tehät hypotrichok, 
miutän plasmäjukban nehäny lüktetö üröeske fejlö- 
dött s miutän bizonyos nagysägot elertek, alapi ve- 
gükön mintegy kimetszödnek az anyai plasmäböl, 
hogy rövid ideig tartö neh6zkes rajzäs utän letele- 
pedve, Podophryäkkä& fejlödjenek. — Fontos kerdes 
az, hogsy mily mödon kepzödik a sarjak magja, 
mely leväläskor mär a P. gemmiparära jellemzö 
patköalaku. CLArarkoe €s LAcHmann,? valamint Stern 
is’ abban velik az oszläs €s sarjadzäs közötti 
különbseg lenyeget, hogy az utöbbi folyamatnäl 
a sarjadek magja az anyaegyen magjätöl egeszen 
" Ueber Podophrya gemmipara nebst Bemerkungen 
zum Bau und zur systematischen Sellung der Aecineten. 
MJ. I. (1875) 20. 
2 Etudes. III. 239. 6s 251. 
® Die Infusionsthiere. 28, 90, 209; &s Der Organis- 
mas II. 129. 
függetlenül kepzödik. Hogy ennek a Vorticella- 
felekre &s Spirochonära nines ervenye, hanem hogy 
a sarjak magja az anyaegyen magjäböl füzödik le, 
mint a sejtek sarjadzäs utjän törtenö szaporodäsänäl 
ältalaban, ezt fentebb, EnGELMAnN Es BürscaLı ujabb 
vizsgälataira tämaszkodva, mär elöadtam. Hogy e 
tekintetben az Acinetafelek sem kepeznek kivetelt, 
ezt ismet Hrrrwıc vizsgälatai bizonyitjäk s minden 
ketseg föle emelik. A P. gemmipara magja, mint 
epen emlitettem, patköalaku ; a szaporodas idejeben 
azonban elägazö sarjak nönek ki belöle, minek kö- 
vetkezteben egeszen olyan szabälytalan ägas-bogas 
alakot nyer, mint szämos hernyö szövö- es nyal- 
mirigyei, valamint Malpighi-fele edenyei mirigy- 
sejtjemek magja. Ezen magsarjadekok belenönek a 
| Podophryaböl kisarjadzö rügyekbe, hogy vegre az 
anyamagröl lefüzödven a rajzök magjaiva vältozza- 
nak. Egeszen megegyezö mödon irja le FraIponT a 
Podophrya Benedeni 1—5 között vältozö szämmal 
kepzödö külsö sarjadekamak fejlödeset, mely sarja- 
dekok esillöszörezetük tekinteteben sem ternek el a 
közel rokon P. gemmiparänak sarjadekaitöl.! 
Külsö sarjadzast ismerünk tovabbäa CLAPAREDE Es 
LAcHMmAnN,? WriıcHT,?” Hıncks,* Kocn &s FRAIPoNT 
vizsgälatai szerint® az Ophryodendron-nem fajainäl, 
melyek különben, mint alabb meg alkalmam leend 
elöadni, belsö rajzösarjakkal is szaporodnak. Ezen 
sajätsägos tengeri Acinetafelek ket különbözö alak- 
ban fordülnak elö: ü. m. orrmänyos ( Proboscidiens, 
(Frarponr) es palaczkalakban, ( Lageniformes Fraı- 
PoNT); az elöbbiek teste körtealaku s bunkösan duz- 
zadt szabad vege egy kisse oldalt allö, hosszura ki- 
nyujthatoö s visszahuzhatö vaskos ormäanynyal tünik ki, 
mely szabad vegen szetszört, vagy ecsetszerüleg cso- 
portosult rövid tapogatökat visel, mig a mäsik alak, 
mely az elnevezesere hasznält alakkal bir, ily orr- 
mänyt nem visel. Hıncks szerint mind az orrmanyos, 
mind a palaczkalaku, a többı büuvar szerint ellenben 
" Recherehes sur les Acinetiniens de la cöte d’Ostende. 
2 partie. Bullet. de l’Acad. roy. de Belgique. II. ser. Tome 
45. (1878) 278. 
® Etudes. III. 145. 
® Annals and Magazine of Natural History, Vol. VIII. 
3. ser. 1861. V. ö. FRAIPONT. 
* Quarterly Journ. of Micerocop. Science. Vol. XIIL 
New ser. 1873. V. ö. FRAIPONT. 
° Zwei Acineten auf Plumularia setacea, Ellis. Jena. 
1876. V. ö. FRAIPoNT. 
% Recherches ete. 1. partie. Bullet. de l. Acad. roy. de 
Belguique. II. ser. Tome 44. (1877) 784. 
