175 
b) Hypotrich rajzök. Ezeknek a typusul vett 
rajz0oktöl valö fö különbsege abban all, hogy azon 
tengelyük, mely a peritrichek fötengelyenek felel 
mes, 3 ezeknel mindig a hossztengelylyel esik össze, 
a ket mellektengelyn&l rövidebb, azon sarkuk pedig, 
mely az egy vagy több esillöszöröv elött fekszik, el 
van lapulva, vagy epen teknöszerülesg bemelyedt; 
ezen viszonyok következteben a rajz6 testen domboru 
hät- s lapos vagy epen väjt hasoldal különült el, 
mely utöbbi körül van szegelyezve az egy vagy több 
esillöszörövtöl. Mindezekhez többnyire meg az is jJarül, 
hosy a rajzö teste az egyik mellektengely iranyaban 
mesnyult, minek következteben az esyik mellekten- 
gely a rajzö hossztengelyeve, a mäsik oldaltenge- 
lyeve, az eredeti fötengely ellenben hät-hasi tenge- 
lyeve vältozik. A viszony a peritrich es hypoötrich 
rajzök között tehät körülbelül olyan, mint pl. egy 
Holothuria &s egy Clypeaster között. Hypotrich rajzö- 
sarjai vannak pl. a Podophrya Carchesünek, mely- 
nek sapkaalaku rajzöi elenken emlekeztetnek a Tri- 
chodinakra,! ellipszis vagy tojäsdad körvonalu, elül 
esonkitott, rajz6i vannak a Dendrocometes paradoxus- 
nak,? erösen lapitott lenesealaku rajzöi a T’richophrya 
Epistylidisnek? az Acineta digitatänak es Dendro- 
soma Astacinak;* hasonlökepen hypotrichek az 
Ophryodendron abietinumnak mind nagy, mind aprö 
rajzö6i;° a Podophrya gemmiparänak nyelvalaku, 
külsö rajzösarjai vegre szinten hypotrichek s különö- 
sen kitiinnek hasoldaluk teknöszerti väjulatäval. 
ce) Holotrich rajzök. Az ide tartozö Acinetafelek 
rajzoi a peritrich rajzöktöl legesyszertibb esetben esu- 
pan abban ternek el, hosy a cesillöszörözet a rajz6 
egesz felületet elboritja. Ily rajzökat eszleltem en az 
Acineta foetidandl.‘ Ezen teljes esillöszörözet fejlö- 
dese ketfele mödon törtenhetett; vasy oly mödon, 
hosy a csillöszöröveknek rendesen esekely szama 
tetemesen megszaporodott s igy a nagyszamu esillö- 
szörövek az eredetiles peritrieh rajzöt holotriehhe 
vältoztattak; vagy pedig az egesz felületet beboritö 
esillöszörözet a csillöszörövtöl egeszen függetlenül 
fejlödött ki. Mindket lehetöseg mellett &szleleti ada- 
tok szölanak. Az elsö lehetöseg, azaz a mellett, hogy 
ı Crap, et Lacam. Etudes. III. 114. 
2 Stein, Die Infus. 214, — Bürscahuı, Ueber Dendro- 
com. ete. ZWZ. XXVII. (1877) 58. 
® BÜrscHL1, id. m. 308. 
* Stein, Der Org. I. 105. 
5 Car. et LAcHm,, Et. III. 146. 
° Term. rajzi füz. II. 1878. 355. 
a teljes esillöszörözet esak mödosuläsa, fokozödäsa 
magasabb fejlettsegi foka a peritrich szörözetnek, azt 
hozhatom fel, hosy a Podophrya quadripartitä- 
nal egesz nemzedekeket eszleltem, melyeknel a esillö- 
szörövek szäma annyira szaporodott, hogy a rajzök 
testenek csupan mellsö es hätsö vege nem viselt 
esillöszöröveket s neha ezen csupasz területek oly 
kiesinyek voltak, hogy az ily rajzök esaknem egeszen 
esillöszörözötteknek lätszottak.! A mäsik lehetös6get, 
azaz azt, hogy a holotrich szörözet a peritrich szörö- 
zettöl egeszen függetlentil fejlödött ki, Bürscauı-nek 
a Podophrya quadripartitan tett &szlelete tämo- 
gatja. Bürscnti szerint ugyanis a P. quadripartita 
4 esillöszörövet viselö rajzöinak häts6 testvöge is 
visel egy kis területen finom csillöszöröket.? Ezen 
eszleletre tämaszkodva valöszintinek tarthatö, hogy a 
teljes csillöszörözet, a csillöszörövektöl függetlenül 
azon csillöszörökböl indult ki, mely a test hätsö 
vegen kezdetleges ällapotban megyan a Podophrya 
quadripartita peritrich rajzöin, s mely a test hätsö 
vegeböl kiindulölag boritotta ela rajzö egesz felüle- 
tet. Barmelyik mödon fejlödött azonban a holotrich 
esillöszörözet, annyi bizonyosnak lätszik, hogy a ho- 
lotrich rajzokra nezye is a peritrichek tekintendök 
kiinduläsi alakok gyanänt, melyekre &p ügy vissza- 
vezethetök, mint a hypotrich rajzök. A holotrich raj- 
zök csak ritkan tojasdadok, hengeresek, többnyire 
lapitott testüek, mint a hypotrich rajzök, s egyik 
tengelyük iränyaban megnyuültak. Holotrieh rajz6ja 
van a mär emlitett Acineta foetidän kivül a Podo- 
| phryacothurnatänak,® a Podophrya Steiniinck,* az 
Aecineta lingulatänak,° az Acineta solarisnak,® s 
valöszinüleg a Podophrya Lichtensteinüinek is.” Ho- 
lotrichek tovabbä, mint fentebb mär emlitettem, az 
oszlassal szaporodö Acinetafeleknek oszläsi sarjai ;' 
holotrich esillöszörözet fejlödik ki vegre, mint mar 
szinten emlitve volt, a helyet vältoztatö Podophrya 
fixan. 
A holotrich esillöszörözet mödosulasanak tekin- 
! Id. ert. id. h. 
® Id. ert. JZ. X. Neue F. III. (1876) 298. 
® Stein, Die Infus. Die diademartige Acinete 73. — 
Crar. et Lacum. Htudes. III. 126. 
* SıEeın, Die Infus. Acinetenzustand der Opereularia 
articulata 120. 
° Stem, Die Infus. Acinete mit dem zungenförmigen 
Fortsatze 106. 
% Stein, Der Org. I. 105. 
” Stein, Die Infus. Acinetenzustand der Opercularia 
Lichtensteinü. 997. 
