176 
tendö azon tömötten ällö esillöszörözet, melyet StEin 
az Acineta Astacinak tojasdad körvonalu, nagy 
rajzöinäl eszlelt, s mely a domborü hätoldalnak esu- | 
pän mellsö negyedreszet, a apos hasoldalnak ellen- 
ben mellsö ket harmadät boritja.! 
Az Acinetafelek rajzösarjainak meg egy sajatsa- 
gos sezen äzalekällatkäknäl, melyek kifejlett allapot- 
ban egeszen szajnelküliek, elsö pillanatra egyenesen 
meglepö szervezeti elkülönüleseröl kell megemlekez- 
nem, s ez a szajnak &s garatnak latszö szerv. Ezen 
elkülönülesröl Sem tesz elöször emlitest a Dendro- 
cometes paradoxus rajzösarjainal, melyeknel a test 
mellsö reszeböl egy hasadek indul ki, mely a rajzo 
testenek egyik oldalan terdszerüleg meghajlık s a test 
közepeig, vagy meg ezen tul is követhetö s mely, 
mint StEIN mondja, egeszen megegyezik a Spıro- 
chona gemmipara sarjadekainak garattä fejlödö esillö- 
szörös resevel, esillöszöröket azonban nem visel, 
valamint nyiläst sem sikerült rajta Sreın-nek meg- 
különböztetni.? A Podophrya Trold leiräsänäl Cva- 
PAREDE €s LACHMANN is emlitest tesz ezen Acineta- 
fele rajzöinak sajätsagos esatorna- vagy garatszerü 
betüremleseröl.” EsrrHarn a Dursaria truncatella 
acinetaalaku embriöiröl azt mondja, hogy miutän a 
Bursariaböl kiszabadultak, az Acinetäkehoz hasonlö 
tapogatökat nyujtanak ki, melyeket ismet vissza- 
hüzva egesz felületüket esillöszörök boritjäk el; erre 
testük laposra nyomott buzaszem alakjät veszi fel. 
melyen, mint a buzaszemnel, a hossziranyu barazda | 
sem hianyzik s ezen barazdänak mellsö vegen nyi- | 
lik meg a szäj.* Herrwıc R. szerint a Podophrya 
gemmipara vajzöinak csücsos alapi vegen (mely az 
anya Podophryaröl lefüzödött rajzö mellsö vegenek 
felel meg,) a hasoldalböl egy finom csillöszörökkel 
boritott esöves betüremles indul ki, mely kisse ol- 
dalra hajolva, a rajzö testen at a domboru hätoldal 
fele tart s esillöszörözet nelküli orsödad, üröcske- 
szerli kepletben vakon vegzödik.”° -—- Ezen leiräsböl 
lathatö, hogy a Podophrya gemmipara vajzöınak 
szöban forgö szerve szerkezetet tekintve nagyon 
megesyezik a csillöszörös äzalekallatkaknak nyel- 
deklö üröeskeibe nyilö garatjaval, peldäul a Pa- 
’ Die 
Epistylis erassicollis. 237. 
® Die Infus. 214. 
® Etudes. III. 129. 
* Beiträge zur Lehre von der geschlechtlichen Fort- 
pflanzung der Infusorien. ZWZ. XVIIT. (1868) 120. 
° Id. ert. 44. 
Infus. wahrscheinlicher Acinetenzustand der 
rameciumokeval s ettöl csupän vak vegzödesevel kü- 
lönbözik. 
Sreın emlitest tesz tovabba meg arröl, hogy szä- 
mos Acinetafelenek rajzöi testüknek egy bizonyos 
pontjan kisded, kerek, szäjhoz hasonlö szivö koron- 
got viselnek, mely gyakran rövid, esapalakü emelke- 
desen ül s a rajzö rögzitesere szolgäl, midön ez 
 rajzasat befejezve, Acinetävä vältozik. Az Acineta 
solaris es A. tuberosa rajzösarjainäl ezen szivökoron- 
goeska a test mellsö vögähez közel, az Acineta Astaci- 
ndl a hasoldalnak mintegy közepe täjän foglal he- 
lyet; ugyanily köldökszerü szivökorongoeskät visel- 
nek a Podophrya fixinak es Acineta mystacinanak 
egesz felületükön esillöszörözött oszlasi sarjadekai is.! 
Az Acineta foetida leiräsänäl en is tettem emlitest a 
holotrich rajzöknak ezen szerveröl, melylyel, midön 
szilaj rajzasuk közben egy-egy pillanatra mespihen- 
nek, idegen tärgyakra, mint valösagos szivökoronggal 
rögzitik magukat, s melyböl a rajzasi idöszak befe- 
jeztevel a kocsany nö ki,? s egyuttal arra is utaltam, 
mennyire emlekeztet ezen rögzıtö korongocska az 
Enchelysfelek esalädjaba tartozö azalekallatkak fel- 
hänytszelü, kerek ajakära. Ugyanily korongocskät 
viselnek bizonyära az Acinetafelek körebe tartozo, 
a Holophryakhoz egeszen hasonlö, azon azalekallat- 
käk, melyeket Stein a Bursaria truncatelläban igen 
nagy szämmal lätott fejlödni, s mint ezen äzalek- 
ällatka embri6öit irt le.” 
Hogy az Acinetafelek rajzöoimak fentebb tärgyalt 
garathoz hasonlö szerve, a szajjal birö azalekallatkak 
härtyäs kürtszerüleg esavart garatjaval (pl. a Vorti- 
cella- 65 Parameciumfelekevel), az epen leirt szivöko- 
rongocska pedig az Enchelysfelek esalädjaba tartozö 
äzalekällatkäk ajakaval homolog kepzödmenynek 
tekintend6, felfogäsom szerint alig szenvedhet ketse- 
get, s Herrwie bizonyära jogosan utalt arra, hogy az 
Acinetafelek rajzöinäal eszlelt szaj &s garat, kapcso- 
latban a rajzök különbözö esillöszörözetevel, mely, 
mikent lättuk, a heterotrich esillöszörözet kivetelevel 
az äzalekällatkäk összes többi esoportjainak jellemzö 
esillöszörözetet kepviseli, fontos alapokat szolgältat- 
hat, hogy a esillöszörös äzalekällatkäk genealogiä- 
janak phylogeneticai, vagy, — mit reszemröl nem 
tartok epen lehetetlennek, — ontogeneticai Összetar- 
tozäsät kimutassuk.* Ismereteink jelen allasan ez 
! Der Org. I. 105. . 
? Term. rajzi füz, II. (1878) 255. 
” Der Org. II. 306. 
* Ueber Podophrya gemmipara 72. 
