u) 
valtoznak Acinetäkkä, mely atvältozasi folyamat alatt 
a Vaginicola teste, a Vorticellafelek szervezetet el- 
vesztve, tokjän belül gömbbe huzödik s az Aecineta 
I 
testev6 vältozik, melyböl k6söbb a pamatokban elhe- 
lyezett jellemzö fonalak nönek ki; a Vaginicola tokja 
pedig e közben lassankint atalakul az Acineta tokjava. 
Hogy a Vaginicola erystallina az Acineta mysta- 
eindval esakugyan fejlödesi összefüggesben all, ebben 
Stein-t meg megerösitette azon eszlelete, hogy 
a Vaginicola crystallmanak bekalenese-gyökereken 
elö nagyobb alakja tarsasagaban a finom moszat 
fonalokon elö kisebb Vaginicolak Acinetainal sokkal 
nagyobb Acinetäkat talalt, melyek a nagyobb Vagi- 
nicoläkbol egeszen oly mödon törtend atalakulas ütjan | 
latszottak fejlödni, mint a kisebb Acinetäk a Vagi- 
nicola erystallina kisebb alakjaböl.! 
A megkezdett iranyban folytatott vizsgalatok, me- 
lyeket Stzın ket ertekezesben,? s elsö nagy munkaja- 
ban ? tett közze, azon eredmenyre vezettek, hogy 
az összes Vorticella-, Ophrydium- es Spirochona- 
felökkel együtt elö különbözö Acinetafelek nem ön- 
allo szervezetek, hanem az illetö azalekallatkaknak, — | 
melyekböl ätalakuläs ütjän kepzödtek, — Acineta- 
allapotai (Acineten-Zustände). Az ätvältozäs a me- | 
revkocsanyu Vorticella- es Spirochonafeleknel oly 
mödon törtenik, hogy a kocsanyaröl levalt azalek- 
ällatka, vagy, mint a Spirochonänäl, az anyaegyenröl 
levalö sarjadek mestapadäsa utan közvetetlenül ätval- 
tozik a megfelelö Acinetinava; az összepattano ko- 
esanyu Vorticellafelek ellenben elöbb betokozzak ma- 
gukat s betokozott allapotban vältoznak at Acineti- 
näkkä; a Vaginicolak- es Cothurnidknal vegre, 
mint mär eldadtuk, az äzalekallatka teste az Acineta | 
testeve, tokja pedig annak tokjava vältozik ät. 
Az Acinetafelek tanulmanyozasa, mint fentebb 
emlıtök, csakhamar a belsö rajzösarjak felfedezesere 
vezetett. Ezen belsö rajzösarjak, mint lattuk igen 
szamos Acinetafelenel az összeteveszthetesig hason- 
litanak kocsänyukröl levalt s hats6 esillöszörkoszoru- 
val rajzö Vorticellafelekhez. Mivel Stein arröl mär 
meg volt syözödve, hogsy a tagabb ertelemben vett 
Vorticellafelek Acinetakka valtoznak ät, jogosan velte 
feltehetni, hogy az Acinetafeleknek a rajzö Vorticella- 
fel&khez oly meglepöen hasonlitö rajzösarjai letelepe- 
2 Id. ert. 115. 
? Id. ert. — Tovabba: Neue Beiträge zur Kenntniss 
der Entwicekelungsgeschiehte ete. ZWZ. III. (1852) 475. 
® Die Infusionsthiere auf ihre Entwickelungsgeschichte 
untersucht. 1854. 
desüuk utän nem Acineta-, hanem Vorticellafelekke 
valtoznak. 
Srein-nek ezen Acineta-elmelete szerint tehät a 
Vorticellafelek nemzedekvältozason mennek ät: azaz, 
miutän bizonyos szämu nemzedeken keresztüil oszläs, 
vagy sarjadzäs ütjän magukhoz hasonlökat hoztak 
letre, utolsö nemzedekük Acineta-allapotba megy at, 
mely ällapotban dajkäknak felelnek meg s ezeknek 
rajzösarjadekai visszaternek ismet a Vorticella-alla- 
potba. 
A Srein-töl oly behatö &s lelkiismeretes tanul- 
mänyok sorozatära alapitott üj tan, — tekintetbe 
veve az Acinetafeleknek a többi äzalekallatkaketöl 
annyira elterö szervezete mellett is a Vorticellafele- 
kere oly feltünden emlekeztetö testszabäsät, a Vor- 
ticellafelek tärsasägäban valö elöforduläsukat s csak 
a Vorticellafelek elszaporodtäval valö megjelenesü- 
ket, valamint rajzösarjaiknak a Vorticella- es Spiro- 
chonafel&k rajzö egyeneivel valö latszölag teljes 
megegyezeset, — tekintetbe veve toväbbä azt, hogy 
fellepese idejeben egyre szaporodtak azon adatok, 
melyek a Srerxtrur-töl esak az iment kifejtett nem- 
zedekvältozäsnak az alsobb ällatok között valö szeles 
elterjedeset bizonyitottäk, — mindezt tekintetbe veve, 
mondom, az üj tan mär a priori is igen meggyözö- 
nek lätszott s csaknem osztatlan tetszessel fogadta- 
tott. Legvilägosabban kitünik ez a tudomänyos ällat- 
tan egyik vezerferfiänak,, SıesorLp-nak Sem elsö 
közlemönyenek megjelenese utän tett következö nyo- 
matekos nyilatkozatäböl, melyet Comw-nak az Actı- 
nosphaerium egybekelesere vonatkozö vizsgälataihoz 
kapesol. «Meg vagyok gyözödve, — mondja SıE- 
BoLD, — hogy ezen 6szleletek meglepö eredmenyek- 
hez fognak vezetni s azt fogjuk tapasztalni, hogy a 
Protozoumok különbözö alakjait egy es ugyanazon ‘ 
fajhoz tartoz6 nemzedekeknek kell tekintenünk, me- 
lyek egymässal hatärozott törvenyek szerint s bizo- 
nyos sorrendben vältakoznak. Jelenleg az tartozik az 
äallatbüvärok feladatai köze, hogy a Protozoumokat, 
melyek eddigel& esupän testalakjuk szerint rendeztet- 
tek, elettani viszonyaikra nezve oly terjedelemben 
vizsgäljäk, hogy alakvältozasaik következteben külön- 
bözö nemzedeksorozataikat helyesen összeallithassuk, 
hogy ily mödon a tulajdonkepi fajok ättekinthete- 
sehez jussunk».! 
ı Veber die Conjugation des Diplozoon paradoxum, 
nebst Bemerkungen über .den Conjugations-Process der 
Protozoen. ZWZ. III. (1851) 67. 
23% 
