181 
städiumat kepviselhetik,! — vagy, mint egy mäs 
helyen mondja,? nem lehetnenek egyebek, mint | 
dajkak. 
CLAPAREDE- 68 LACHMANN-nak a pärisi akademia 
nagy dıjaval jutalmazott palyamunkajanak teljes 
megjelenese utän vegre Sreın sem habozott többe 
elmeletet, mödositott alakjaban is, nyiltan s hatäro- 
zottan elvetni,” meg pedig azon okböl, mert, mint 
ÜLAPAREDE 68 LAcHmanNn kimutatta, az Acinetafelek, 
ugy mint a többi azalekallatkak egybekelnek, egygye- 
olvadnak s belsejükben teljes egygyeolvadasuk utan 
«ivaros üton» embriok fejlödnek; mindezt pedig 
STEIN Összeegyeztethetetlennek tartja az Acineta- 
feleknek dajka-termeszetevel s ezert önallö terme- 
szetüukben többe nem ketelkedik. — Hogy Stein ke- 
söbb nem mäsban, mint az Acinetafelek egybekelese- 
ben lätja elmeletenek tarthatatlansägät, nem mond- 
hato egeszen következetesnek, minthogy az Acineta- 
fel&k egybekeleset epen Srem fedezte fel s ırta le 
epen azon munkajaban, mely az Acineta-elmelet meg- 
alapıtasara volt hivatva.* 
Hogy Sreın elmelete sem eredeti, sem mödosi- 
tott alakjäban ismereteink jelen älläsän nem vedel- 
mezhetö, nem szenvedhet ketseget. Meltän felmertil 
azonban azon kerdes: vajjon PınzAu-nak, STEin-nek 
es D’Uperem-nek alapgondolata, hogy az Aei- 
netafelek a szajjal birö azalekallatkak nemzedekkö- 
rebe tartoznak, mint egeszen hamis es alaptalan, 
vegkepen elvetendö-e? — Hogy az Acinetafelek es 
szajjal birö azalekallatkak között, minden szervezeti 
elteres mellett is igen szoros az Összefügges, ez alig 
vonhato ketsegbe s üujra es ujra felmerül azon ker- 
des: vajjon az äzalekallatkak ket esoportjanak kep- 
viselöi phylogeneticai, vagy pedig ontogeneticai össze- 
füsgesben ällanak-e egymassal? — Ezen jogosult 
kerdesekre mai nap hatärozott valaszt adni lehetet- 
len, mindenesetre megszivelendök azonban azon 
fentebb idezett szavak, melyekben SırsoLp ezelött 
36 evvel a büvärlatok iranyat es utjat kijelelte, mely 
nehez es sikamlös, de esetleg fontos igazsagok fel- 
fedezesere vezetö uton a mai napig ügy szölvan 
egyetlen lepes sem tetetett. 
! Tagblatt der 32. Versammlung deutscher Naturfor- 
scher in Wien im J. 1856. Nr. 3. — Tovabba: Der Org. 
1551: 
® Der Org. II. 139. 
® Der Org. II. 138. 
* Die Infus. 147. 
A szajjal biro azalekallatkak ugynevezett embrioi. 
SızsouLp a Monostomum mutabilet tärgyalö erte- 
kezeseben ! röviden megemliti, hogy a Rana tempo- 
rarıanak reszint belet, reszint kloakajat lak6 ketfele 
äzalekällatkak egyikeben — mely Stein szerint nem 
egyeb, mint a Balantidium Entozoon — egy uterus- 
szerti ürt talält, melyben sok aprö embriö igen elen- 
ken mozgott, s melyek közül több szeme lattära 
hagyta el az anyai testet sa vizben fürgen tovabb 
uszott.* StesoLp-nak ezen 1834-ben tett felfedezese 
egeszen feledekenysegbe merült s ügy latszik, hogy 
maga SIELoLD sem gondolt rea többe, minthogy sem 
Fock# mindjärt tärgyalando eszleletenek ismertete- 
senel,” sem összehasonlitö boneztani kezikönyveben 
nem tesz röla emlitest. FockE a nemet terme- 
szetbuvärok &s orvosok 1844-ben Bremäban tar- 
tott 92-dik vändorgyülesen ? tett üjabban emlitest a 
Paramecium Bursaria embriöiröl, melyek öszszel es 
telen igen halvany egyenekben kepzödnek ; FockE 
lätta, hogy ily peldänyoknak azon szerve, melyet 
EnrenBerg herenek tartott, azaz a magja, több reszre 
! Helminthologische Beiträge. 
StEIn, Der Org. I. 315. 
= LEUCKART szerint (Ber. üb. d. Leist. der Naturgesch. d. 
niederen Thiere w.d.J. 1854—55. AN. Jahrg. 1856, II. 433.) 
Göze mär 1774-ben leirt igynevezett äzalekällatka-anyakat, 
AN. (1835) 73. V. ©. 
melyek 1—12 mozgö fiökät rejtenek, mely fiökäk anyjuk olda- 
län bujnak ki (Herrn Carl Bonner's wie auch einiger anderen 
berühmten Naturforscher auserlesene Abhandlungen aus 
der Insectologie; aus dem französischen, übersetzt und mit 
einigen Zusätzen herausgegeben von J. A. Erukaın GÖZE. 
Halle. 1774. 417—452.). A mennyiben &n az äzalekallatkäk 
mült szäzadbeli irodalmät ismerem, ällithatom, hogy az se 
egyedüli idevägö Eszlelet a mült 
Fricyes ugyanis mär 1773-ben 
(= Didynium nasutum, STEIN) 
embryökat s hatarozottan meg- 
nem az elsö, sem nem az 
szäzadböl. MÜLLER OTTö 
leirta a Vorticella nasuta 
belsejeben köpzödö mozgö 
jegyzi, hogy ezen sajätsägos äzal&källatka mind oszläs, mind 
belsejsben köpzödö embriök ältal («Vort. nasuta et parti- 
tioni et foetubus vivis simul propagatur») szaporodik (Ver- 
mium terrestrium et fluviatilium ete. succineta historia. 
Vol. imi pars ima. Havnie et Lipsi®. [1773] 103.); Guer- 
CHEN tovabbä n&ehäny &vvel k6söbb a Vorticella mierostoma 
embridit &szlelte (Dissertation sur la generation, les ani- 
malcules sparmatiques, et ceux d’infusions. Paris. An. VII. 
217—218. — Az eredeti nemet kiadas, melyhez nem jut- 
hattam, 1778-ban jelent meg). 
2 Bericht über die Leistungen im Gebiete der Anato- 
mie und Physiologie der wirbellosen Thiere in d. J. 
1843—44. AAP. Jahrg. 1845. 116. 
3 Amtlicher Ber. 2. Abth. 109. — V. ö. SızBouo id. h. 
