193 
sarjadzäs ältal keletkezett kisebb egyenek rügyszerü 
egybekelesre szolgälö mikrogonidiumoknak felelnek 
meg.! Hogy azonban ez nem lehet a Vorticelläk 
mikrogonidium-k&pzödesenek egyedüli mödja, hanem, 
hogy a mikrogonidiumok egyszerü oszlas ütjan is 
fejlödhetnek, e mellett szöl azon körülmeny, hogy a 
sarjadzas a Vorticelläknäl EnGELMANN szerint is csak 
igen ritkäan fordul elö. 
Hogy a Vaginicolak, Cothurniak s Lagenophry- 
sek kis oszläsi sarjai, melyekröl mär fentebb meg- 
emlekeztünk, szinten esak rügyszerli egsybekelesre 
szolgalhatnak, ez azok utan, miket a Vorticellafelek 
mikrogonidiumairöl tudunk, alig szenvedhet ketseget 
es Stein-nek esakugyan sikerült is a Vaginicola 
erystallinanal es Lagenophrys Ampulländl a rügy- 
szerli egybekelest közvetetlenül megfisyelnie.° 
A mi az egybekelt päroknak Öösszefüggeset illeti, 
erre nezve BALBIANI, — ki az äzalekallatkäknal kü- 
lön ivarnyiläst, söt a Paramecium Aureliändäl meg 
ivarjäratokat is különböztet meg, melyek a szäj elött 
egy közös nyıläsba egyesülnek,” azt tartja, hogy 
csupan valamely ragadös väladek ältal vannak mint- 
egy egymäshoz forrasztva.* — A Bansrant-töl leirt 
külön ivarnyiläsok s järatok azonban — mint Srem 
kimutatta,°? — bizonyära ninesenek meg, s valamennyi 
többi büvar egyetert abban, hogy az äzalekällatkak 
az egybekeles alatt kisebb-nagyobb területen közvetet- 
lenül összenönek s ennelfogya a syzygia ket egyene- 
nek belseje nyilt közlekedesben all. A hasi es oldali 
esybekelesnel a parok keregretege az egybekeles terü- 
leten resorptiöt szenved, mig a szajveggel egybekelö 
azalekallatkak testbelseje minden resorptio nelkül 
közvetetlenül közlekedhetik. 
EnGELMAnN® &s Stein’ több äzalekällatkän, ne- 
vezetesen az Kuplotes- es Oxytrichafeleken az egybe_ 
keles alatt a szäjperemnek visszafejlödeset s üjra- 
kepzödeset, tovabba a serterendszernek reszben vagy 
egeszben valö megujuläsät 6szlelte; a megujuläsi 
folyamat addig fokozödhatik, hogy e syzygia kereten 
belül ket egeszen üj, az esybekelteknel zömökebb 
testli ifju egyen kepzödik. Bürschur szerint a Colpi- 
dium Colpoda es Bursaria truncatella egybekelt 
! Ueber Entwickelung. MJ. I. (1876) 58 
? Der Org. II. 128. 
® Röcherches, 61. 
% Röcherches, 60. 
° Der Org. II. 74. 
° Zur Naturg. ZWZ. XI. (1861) 5. 
” Der Org. II. 70. 
EnTz G. Veglenyek, 
[52 
egyenein a szäjperem, söt a sza) is teljesen visszafej- 
lödık ! s az egybekelös befejeztevel ketsegkivül ujra 
kepzödik. — Igen valöszınü, hogy a csillöszörözetnek 
s szajperemnek megujulasa nem szoritkozik esupan 
az emlitett äzalekallatkakra, esakhogy a megujulas 
nem valamennyinel oly feltüns, mint az &pen emli- 
tetteknel. 
Az egybekeles az äzalekallatkak egy reszenel tel- 
jes egygycolvadaässal (copulatio) vegzödik, azaz: ket 
egyennek testeböl esy üj egyen epiti magät fel. Ilyen 
egygyeolvadas ismeretes CLAPAREDE €s LACHMANN,? 
tovabbä Stein vizsgälatai utän az Acinetafeleknel ; 
a Vorticellafeleknek mind oldali, mind rügyszeri 
egybekelese szinten teljes egygyeolvadasra vezet, s 
mar itt megemlithetjük, hogy Crararkoe &s LacH- 
MANN, valamıint STEIN szerint is az eoygyeolvadt 
Acinetafeleknek magja is egyetlen testbe nö össze; 
ugyanezt allıtja BürscaLı az oldalilag összeolvadö 
Vorticella nebulifera magjäröl.* Ezeken kivül valö- 
sägos &s teljes egygyeolvadas nehäny oly äzalekallat- 
känal is eszleltetett, melyek rendesen esak ideiglene- 
sen szoktak egybekelni; nevezetesen, ezt £szlelte 
Engermann a Stylonychia Mytilus-, St. pustulata- 68 
St. Histrionäl,’ Stein pedig ugyancsak a Stylonychia 
Mytilusnal.* Ezen teljes egygycolvadasnal, mint az 
Aeineta- es Vorticellafeleknel, szinten összeolvadnak 
egymässal a magok is, s a ket egyenböl egy egeszen 
uj egyen kepzödik, mely EnGELMAnN szerint az egygye- 
olvadäs befejeztevel, 6—10 öra muülva, harantiranyü 
oszlas utjan szaporodasnak indul. — Toyvabbi vizsgä- 
latok hivatvak azt eldönteni, vajjon a teljes egygye- 
olvadas mäs äzalekällatkaknal, melyeknel eddigele 
esak egybekeles 6szleltetett, elöfordul-e, a mi a priori 
epen nem latszik valöszintitlenek. 
Az äzalekällatkäk egybekelesenek idötartama Bar- 
BIANI szerint 24 öra es 5—6 nap között valto- 
zik,’ mire Stein megjegyzi, hogy BALBIANI-ra bizza 
az ezen ällitäsert valö felelösseget, minthogy 6 semmi 
tämaszpontot sem taläl az egybekeles idötartamanak 
meghatärozäsära; ® Bürschi-nek ellenben gondosan 
elkülönitett pärokon szinten sikerült az egybekeles 
! Studien. 313. 321. 
2 Fitudes. III. 123—129. 
® Der Org. I. 68. 
* Studien. 451. 
5 Zur Naturgesch. ZWZ. XI. (1861) Sep. p. 8, 20. 
° Der Org. I]. 70. 
” Recherches 65. 
* Der Org. II. 77. 
