196 
belenyomulnak: azon fonal- es pälezikaalaku keple- 
tek tehät, melyeket MÜLLER JAnos es tanıtvanyai 
fedeztek fel,nem elösdiek, hanem valösägos ondötes- 
teeskek, melyek termekenyitesre a magba hatoltak. 
5. A megtermekenyitett mag több reszre dara- 
bolödik, melyek azonban nem lerakäsra szant petek, 
hanem egy reszük csiragömbökke, ezek pedig embrio- 
gömbökke vältoznak, melyek oszläs ütjän, mint az 
ivaros szaporodas vegtermekeit, embriokat hoznak 
letre: az acineta- &s egyebalaku «embriök» tehat 
valosagos embriök s nem elösdiek. A magtöredekek- 
nek esiragömbökke nem valtozö resze a mag rekon- 
strualäsara szolgäl. 
6. Az Oxytricha- &s Euplotesfelek termekenyites 
utan szetdarabolodö magjänak reszei ismet egy tö- 
megbe olvadnak össze, az ugynevezett placentäba, 
mely, miutän több csiragömb vält ki belöle, ismet 
magga valtozik. 
7. A Vorticellafeleknel — melyeknek Sıkın sze- 
rint magoeskäjuk nincs, — az egybekeles alatt mind- 
ket egyen magja több reszre darabolödik, meg pedig 
vagy külön-külön mindket mag (a rügyszerli egybe- 
kelesnel), vagy pedig elöbb egygyeolvad a ket mag s 
esak ez utän darabolödik szet (az oldali egybekeles- 
nel). Az egygyeolvadasböl eredö egyennek magda- 
rabjai vagy laza rakäst kepeznek ( Vorticella-nem), | 
vagy ismet egyetlen tömegg6, placentävd, olvadnak 
össze (telepeket kepezd‘ Vorticellafelek &s Trichodi- 
näk). Az elöbbi esetben több magreszlet esiragömbbe 
fejlödik, mig a többi a mag rekonstruäläsära szolgäl; | 
az utöbbiban a placenta több esiragömböt välaszt ki, 
azutän pedig visszater ismet a mag rendes alakjäba. 
A csiragömbök minden esetben embriögömbökke fej- 
lödnek, — a Vorticella, Carchesium, Zoothamnion, 
Epistylis es Trichodina-nemeknel legaläbb embriö- 
gömbök egesz hatärozottsäggal eszleltettek. 
De lässuk ezek utän valamivel reszletesebben az 
egybekeles alatt es utän törtenö vältozäsoknak a ket 
buvärtol eszlelt egesz menetet ugyanazon ket igen 
közönseges äzalekallatkänäl, a Paramecium Aurelia-, 
68 Carchesium polypinumnäl, könnyebb összehason- 
lithatas kedveert egymässal szembe ällitva. Megjegy- 
zem, hogy Bausranı-nak a Carchesium polypinumra 
vonatkozö eszleletei ujabb keletüek,! mig a Parame- 
cıum Aureliära vonatkozök fö ertekezeseben fog- 
lalväk. 
' Sur la gen6ration sexuelle des Vorticelliens. CR. 
Tome 81. (1875) 676. 
Balbiani (1861.) 
Stein (1867.) 
1. Paramecium Jurelia. 
a) Syzygia alatt. 
A magtöl ( N.) &s magocs- 
kätöl (n.) kiindulö ivarjära- 
tok , 
fekvö s a közösülesben levö 
melyek a szaj elött 
parokon egymässal közle- 
kedö közös nyilässal vegzöd- 
nek, lathatökkä lesznek. 
Az n. megnagyobbodik s 
elhalvänyodik; burka duz- 
zadt hölyagga tägul s esak 
esy 
függäsben az n. szemecsk6&s 
ponton marad Öössze- 
gömbjevel, melynek egyik 
oldaläböl finom szälacskapa- 
mat nö ki,s a hölyag dom- 
borulatät követve, kiinduläsi 
pontjänak közel&ebe ter is- 
met vissza. Erre a szälaeska- 
pamat szabad vegen toväabb 
növekedik s a hölyagszerü 
burkot vakbelszerüleg kitü- 
remliti es pörge iränyban 
Ke- 
söbb visszafel& esavarodık a 
magäaval csavarja. — 
tömlö; a szemecskegömb, 
melyböl a finom szälaeska- 
pamat egy üstökös farkak6nt 
indul ki, elenyeszik s a szä- 
lacskäk a pamat köt vegen 
ket külön pamatra bomla- 
nak, melyek a tömlöt bun- 
kösan felduzzasztjak. Az egy 
ideig meg C-alakulag gör- 
bült tömlö vegre teljesen 
kiegyenesedik s a szälacska- 
pamatokat tartalmazö duz- 
zadt vegei között egyre ve6- 
konyabbra &s vekonyabbra, 
vögül egeszen kettöfüzödik ; 
az ily mödon sejlödött szä- 
lacskäkat tartalmazö göm- 
bök az elsö k6t ondötokoes- 
känak felelnek meg, melyek 
harant iränyban isme6t kette 
oszlanak. Csak kivetelesen 
ismetlödik me&g egyszer az 
oszläs s igy rendesen negy, 
esak ritkän kepzödik nyolez 
ondötokoeska ; szintön esak 
kivetelesen fejezödik be az 
ondötokoeskäk köpzödöse az 
elsö kett6oszlässal. 
Mäs syzygiäknäl csupän 
Ivarjäratok s külön ivar- 
nyilas nem különböztethe- 
tök meg s nincesenek is, 
Az n. megnagyobbodik, 
burka gyorsabban növeke- 
dik, mint szemeesk6s ällo- 
mänya, mely a hölyaggä 
duzzadö buroknak közepen 
marad. A növekedni meg- 
szünt n. ällomänynak szet- 
szört szemecskei szabälyo- 
san 6&s szorosan egymäs 
mell& rendezödnek, pärhu- 
zamos hosszsorokat köpezve, 
melyek cesakhamar pälezi- 
kakkä vagy szälacskäkkä 
valtoznak. A tokok a fejlö- 
des ezen szakän meg vagy 
egöszen gömbölyüek, vagy 
csak kev6ss& vannak meg- 
nyülva. Erre a szälaeskäk 
önällö növekedesnek indul- 
nak s vagy egyenesek ma- 
radnak, mely esetben egye- 
nes, tojäsdad vagy orsöalaktı 
tokok fejlödnek; vagy pe- 
dig — s ez a gyakoribb 
eset, — mär elej6töl kezdve 
gyeng6ön iveltek vagy 6-ala- 
kulag hajlottak, mely eset- 
ben növekedesük alatt a tok 
vesealakulag vagy pörgen 
csavarodik. Ismet mäs ese- 
tekben a szälacskapamat nö- 
vekedese alatt szabälytala- 
nüul kigyödzö, vagy posta- 
kürtszerü hajläst nyer, s 
ekkor a tok tojäsdad marad 
ugyan, de felületen kiöblö- 
södesek fejlödnek. Leggyak- 
rabban csak egyetlen ondö- 
tok fejlödik, ritkäbban osz- 
lik a megnyült s ködt vegen 
bunkösan duzzadt tok ket 
reszre, mely folyamat is- 
metlödhetik, minek követ- 
kezteben a kösz ondötokok 
szäma nögyre szaporodhatik. 
