Balbiani. 
egyetlen ondötok fejlödik, 
mög pedig a leirttöl egöszen 
Az n. 
burkaszemeeskestartalmaröl 
különbözö mödon. 
egesz felületön leemelödik s 
tojäsdad tömlöve vältozik, 
melynek közepe tajat fog- 
lalja el az n szemecsk6s ällo- 
mänya s ebböl ket ellenkezö 
iränyban finom szälacskäk 
nönek ki, melyek növekede- 
sük közben a tömlöt orsö- 
alaküvä vältoztatjäk. Vegre 
eleny6szik a szemecsk&s öv 
s a szabaddä vält alapjukon 
toväbb növekedö szälacskäk 
pärhuzamosan egymäs mel- 
lett fekszenek. Az ily mö- 
don fejlödött egyetlen, orsö- 
alakü ondötok nem oszlik. 
Az ondötok szälaeskäi, az 
szerfelett 
finomak, egyenkint nem kü- 
ondöszälacskäk , 
lönböztethetök meg, egeszen 
mozdulatlanok s nyalabakba 
rendezve töltik ki az ondö- 
tokot. 
Az egybekeles vege fele, 
a harmadik, negyedik nap 
körül, az ondötokok elörtek 
teljes &rettsögüket s az ivar- 
nyiläsokon ät kölesönösen 
kiesereltetnek. 
Az N. alatt 
cesak annyiban vältozik, hogy 
felület6be szabälytalan hul- 
lämzatos lefutäst vonalak 
egybekeles 
melyednek, melyek egyre 
szaporodvän, az N.-nek n&- 
mileg az emlös ällatok te- 
kervönyekkel ellätott agya- 
hoz hasonlö külsöt kölcsö- 
nöznek. 
197 
Stein. 
I—ı 
ondötok kölesönösen nem 
esereltetik ki. 
Az egyetlen, vagy 
b) Syzygıa utan. 
A hullämzatos barazdak- 
t6l tekervönyes gomolylyä 
vältoztatott N. tekervenyei 
lassankint egyetlen, össze- 
függö, különbözö mödon 
hurkolt s kigy6zö lefutäsu, 
hengeres zsinegge bomlanak 
sz6t. Erre a zsineg szemecs- 
k6s tartalma burkan belül 
nagyszämıı apıö gömböcs- 
kekre oszlik, mi közben a 
Az egyetlen, ritkäbban ket- 
ndgy ondötok közvetetlenül 
a kiss6 megnyült N. ele, rit- 
kän mög6 hüzödik; STEIN 
legaläbb a kigyözö (tudni- 
illik alakra nezve kigy626) 
fonalakböl összetett egy-negy 
gomolyt hatärozottan az on- 
dötokokböl kiszabadult ondö- 
szäalaeskaknak tekinti, 
lyek csakhamar behatolnak 
me- 
briok ; 
Balbiani. 
härtyäs burok az egyes dara- 
bok között egyremeghosszab- 
bodik s vegre oly finommä 
vältozik, hogy ügy lätszik, 
mintha a gömbölyüded mag- 
darabok egeszen szabadon 
szet volnänak szörva a test 
allomänyäban. Ezen mag- 
darabok közül negy, ritkan 
8, vagy esupän kettö megna- 
gyobbodik, belsejeben cesira- 
hölyag &s csirafolt valik ki. 
Nem egyebek 
petek , 
petevezetekk& vältozott bur- 
kaban foglalnak helyet s a 
vezet6k nyiläsän ät vegre 
kiürittetnek, mig az N. többi 
darabjai ismet egygyeolvad- 
ezek, mint 
melyek az N.-nek 
nak s ijmaggä szervezödnek. 
Az egybekeles alatt köl- 
esönösen kieserelt ondötokok 
a nöi ivarvezetek környeze- 
tebe nyomulnak, hogy a pe- 
t6k kifejlödese utän ezeket 
ondöszälacskäikkal megter- 
mekenyitsök. A terme&kenyi- 
tes folyamatät azonban nem 
sikerült közvetetlenül meg- 
figyelni. Termökenyites utan 
az ondötokok összezsugorod- 
nak s elenye&sznek. 
A MÜLLER JAnos- es ta- 
nitvänyaitöl a megnagyobbo- 
dott N.-ben 6szlelt pälezika- 
alaktı keöpletek &lösdi Vi- 
az acinetaalakıı em- 
briök pedig elösdi Sphaero- 
phryak. 
Stein. 
a megnagyobbodott magba, 
minden iränyban szetszöröd- 
nak s azt megtermökenyitik. 
vagy 
kigyözö pälezikäkat tartal- 
Ezek azon egyenes, 
mazö megnagyobbodott ma- 
gok, melyeket MÜLLER JAnOs 
es tanitvänyai fedeztek fel. 
Az N. termekenyites utän 
ismetlödö oszläs utjan 2—7 
egyenlö nagysägl, egeszen 
egynemü gömbre darabolö- 
dik, melyek egymässal sem- 
minemü összefüggesben nem 
ällanak s esakhamar zsineg- 
szerüleg megnytlnak s is- 
metlödö oszläsuk ttjäan igen 
nagyszamtı aprö reszletre 
darabolödnak. — Az aprö 
gömböcsk6k közül 
döan nem negy, 
gyakrabban több, egesz 12, 
vagy mög ennel is több vä- 
allan- 
hanem 
lik ki s jelentekenyen meg- 
nagyobbodik. — Mindegyik 
gömb finom egynemt burok- 
kal van körülveve s egyen- 
letesen szemeesközett ällo- 
mänyaban egy közepponti 
hölyagocskät tartalmaz, mely 
szint6en finom molekuläris 
ällomänynyal van kitöltve, 
csirafoltot azonban nem rejt 
belsejeben. Ezen gömbök, 
melyek a Barsranı-töl pe- 
teknek tartott köpletekkel 
kötsögkivül azonosak, nem 
egyebek, mint, csiragömbök, 
melyekböl embriögömbök, s 
ezeknek 
vögre acinetaalakü embriök 
oszläsi sarjaiböl 
fejlödnek. 
A többi N. darab üj N.-n6 
egyesül. 
2. Carchesium polypinum. 
Rügyszerü egybekeles, 
Balbiani. (1875.) 
Mint a makrogonidium- 
nak, mint a mikrogonidium- 
nak patköalaktı N.-e mellett 
kis n.-e is van. 
Egybekel6s alatt mint a 
makro-, mint a mikrogoni- 
Stein. (1867.) 
Sem a makrogonidiumnak, 
sem &a mikrogonidiumnak 
nines n.-Jök. 
Egybekeles alatt mint a 
makro-, mint a mikrogoni- 
