2041 
felök csalädjaba tartozö Oligochaet, az KEuaxes 
baräzdolödö petejenek magjäban lätott fellepni ‚! 
SCHNEIDER ANTAL pedig pontosabban leirta egy rhab- 
doeoel Turbellafelenek, a Mesostomum Ehrenbergii- 
nek s egy Trematödnak, a Distomum eygnoidesnek 
magjäban a baräzdolödasifolyamat alatt fejlödö fonal-, 
illetöleg pälezikaalaku kepzödmenyeket:? BürscHhLı 
volt az, a ki igen terjedelmes &szleletekre tämasz- 
kodva kimutatta, hogy a legkülönbözöbb allatok ba- 
räzdolödäsi gömbjeinek s bizonyos szöveti sejtjeinek 
magja az oszlast megelözöleg jellemzöen savolyzott 
magorsova vältozik.” 
Azonnasyszamudolgozatok közul, melyek BürscHLı 
felfedezeset ujabb adatokkal s reszletekkel tamogat- 
täk 6s fejlesztettek, fontossägra nezve legelsö hely 
mindenesetre STRASBURGER munkäjat illeti ,* mely 
igen terjedelmes es behatö büvärlatokra tamaszkodva 
kimutatja, hogy az oszlö sejtmagnak sävolyozott 
magorsova valö ätalakulasa a növenysejtekre is jel- 
lemzö. — Mindezen vizsgalatok alapjan a magorsö 
kepzödeseben oly tipikus jelenseget kell felismer- 
nünk, mely a sejtek oszläsära egeszen jellemzö ( köz- 
vetett — indirekt — magoszläs), s melytöl esak ki- 
vetelt kepeznek azon elöbb tıpikusoknak tartott ese- 
tek, melyekben a mag a sejt oszläsät megelözöleg 
orsoya ät nem vältozik, hanem egyszerlien felezödik 
(közvetetlen — direkt — magoszläs). 
Nem lehet ezelom e helyen azon erdekes &s fontos 
reszletekre kiterjeszkedni, melyekkel a sejteknek, kü- 
lönösen a petesejtek- es baräzdolödasi gömböknek osz- 
lasara vonatkozö ismereteink üjabb idöben oly je- 
lentekenyen bövültek, s esupan a tärgyunkkal szoros 
kapesolatban allö magorsönak, kepzödesenek s alaki 
viszonyainak rövid összefoglaläsära lehet 6 kell szo- 
ritkoznom. 
A mag (esirahölyag) oszläsra keszülve, elöször is 
! Embryologische Studien an Würmern und Arthro- 
poden. M&m. de l’Acad. de St. Petersbourg. Tome XVI. 
1871. Nr. 12. V. ö. Bürscauı, Studien. 398. 
* Untersuchungen über Plathelminthen. Giessen. 1873, 
Sep. Abdr. aus dem 14. Jahresber. der oberrheinischen Ge- 
sellsch. f. Natur- und Heilkunde. 49. 
® Vorl. Mittheil. über Untersuchungen betreffend die 
ersten Entwiekelungsvorgänge im befruchteten Ei von Ne- 
matoden und Schnecken. ZWZ. XXV. (1875) 201. — Vor- 
läufige Mittheilung einiger Resultate von Studien über die 
Conjugation der Infusorien und die Zelltheilung. ZWZ. 
XXV. (1875) 426. — Studien ete. 1876. 
* Ueber Zellenbildung und Zelltheilung Jena. 1875. 
II. Aufl. 1876. 
Entz G. Veglenyek. 
oly halvanynya &s hatarozatlan körvonaluva välik, 
.hogy kellö kemszerek alkalmazasa nelkül meg nem 
különböztethetö; azonban teljesen nem enyeszik el, s 
e szerint magoldödas (Karyolysis) nem következik 
be. A mag ezen lätszölagos eltünesenek oka BürschLı 
szerint,! r&szint abban rejlik, hogy a magburok szer- 
felett elvekonyodik, — teljesen azonban valöszinüleg 
az sem enyeszik el, — minek következteben a mag 
körvonala elmosödik ; reszint abban, hogy a magban 
foglalt kisebb-nagyobb tömör reszeeskek az egesz 
magban szabälyosan oszlanak szet; reszint vegre 
abban, hogy a mag nedvenek egy reszet elveszitven, 
vilägossägaböl is veszit s a környezö plasmäböl többe 
nem valik ki. 
Az elhalvanyodott mag majd nyulänkabb, majd 
zömökebb orsö- vagy kettös küpalakot valt, ügyneve- 
zett magorsova ( Kernspindel)) vältozik, s ällomänya 
finom sävokra, szälaeskäkra, ugynevezett orsorostokra 
(Spindelfasern, Bürscaur), vagy magszalacskäakra 
(Kernfäden, STRASBURGER) különül. Ezen szälacskäk, 
melyeknek szäma mintesy 12—94 között ingadozik, 
az orso vegen elvekonyodottak, egyenlitöi tajan ellen- 
ben gömbölyüded vasy pälezikaalaküu testeeskekk& 
düzzadtak, melyeket STRASBURGER együtt veve mag- 
lapnak (Kernplatte) nevez. A maglap elemei nömely 
allati &s növenyi sejteknel Összefüggö korongga egye- 
sülnek; ezen viszonyt talälta BürscaLı a esirke em- 
briöbeli vertesteeskeinek, STRASBURGER pedig az 
Allium nareissiflorum himpor-anyasejt oszlö magjan.? 
Az ily mödon megyältozott mag oszläsa az orsö 
egyenlitöje iränyaban egeszen oly mödon megy veg- 
hez, mint a Paramecium Aurelia magoeskäjänäl, me- 
lyet aläbb Bürscaui vizsgälatai utän targyalni fogok. 
Miutän az oszläsban levö sejtmagok ezen sajat- 
sägos Atvaltozäsa ismeretesse lön, nem lehetett többe 
ketseg azon, hogy az äzalekallatkaäk oszlö magocs- 
käjäban, az ügynevezett ondötokokban fellepö, fnom 
szälacskäknak nem lehet azon ertekük, melyet nekik 
BALBIANI es Stein tulajdonitott. Ennek kimutatasa 
BürscHLı erdeme, ki erre mär 1873-ban fisyelmezte- 
tett,’ a következö evben pedig, a Cucullanus elegans 
baräzdalödö petejenek magjan tett tanulmanyai alap- 
jan, hatärozottan kimondotta, hogy a magorsö finom 
szälacskäi teljesen megesyeznek azokkal, melyek az 
äzalekällatkäk egybekelese alatt az oszlö magoeska- 
! Studien 401. 
2 BürschLı, Studien 401. 
3 Einiges über Infusorien. AMA. IX. 1873. 
936 
