Bütschh. 
setet gömböket köpeznek s 
a magdaraboktöl esak ne- 
hezen különböztethetök meg. 
Sokkal gyakrabban lehet 3, 
vagy ket töpörödött ma- 
goeskatokot tartalmazö egy6- 
neket talälni, vegre olyano- 
kat is, melyekben ezen visz- 
szafejlödött tokok 
sem talälhatöo. Igen valö- 
nyoma 
szinü, hogy ezen töpörödött 
tokokat az azalekällatka tes- 
teböl kiveti; legaläbb e mel- 
lett szöl azon körülmeny, 
hogy több äzalekällatkänäl 
sikerült a töpörödött magoes- 
katokok kivetöset közvetetle- 
nül megfigyelni. 
STEIN elleneben, ki a vi- 
lägos gömbök szämät 4— 
12-re teszi, hatärozottan ki- 
emeli BürscaLı, hogy vala- 
mint BALBIANI &s KÖLLIKER, 
ügy 6 sem lätott soha töb- 
bet negynel. 
Az egybekeles 
utäan a harmadik-negyedik 
befejezte 
napon a vilägos gömbök 
ketteje l&nyegesen megväl- 
tozik. Allomänyuk durvan 
szemecskezette, vagy me&g 
gyakrabban, igen feltünöen 
sävolyozotta, alakjuk pedig 
hossztojäsdaddä, vagy orsö- 
daddä vältozik, azaz: ege- 
szen megegyeznek oszläsnak 
indulö közönsöges n.-ekkel. 
E közben a mäsik ket vilä- 
gos gömbben, valamint a 
magtöredekekben is, setet 
szemecsk&zet lep fel, s a 
ket vilägos test ällomänya 
mindinkäbb hasonlöbbä lesz 
az N.-ek ällomänyähoz. — 
Az n.-ekhez egeszen hasonlö 
testeknek oszläsa veghez 
menven, az egybekelve volt 
Paramecium k&t maghoz ha- 
sonlö vilägos testet, negy n.-t 
s több magtöredeket tartal- 
maz. Az ilyen egyenekböl kö- 
zönseges egy&nek oly mödon 
jönnek letre, hogy ismötelve 
oszlanak, mi vegre egyetlen 
N.-nel s egyetlen n.-nel birö 
utödok fell&pesere vezet. 
Engelmann. 
Bütschli. 
E szerint tehät az egybe- 
kel&si folyamat, mely kez- 
detetöl egesz az egy magvü 
s egy magocskäjü egyenek 
fellöpeseig mintegy 6—10 
magot vesz igenybe, oda ve- 
\ zet, hogy a rögi N. szetesik 
\ s egeszen üj magköpletek 
fejlödnek, melyek közül az 
\ n. a regi n.-nek egyik osz- 
läasi reszeböl, mig az üj N. 
valöszinüleg nem kizärölag 
az egyik n. reszletböl köp- 
zödött vilagos gömbböl fej- 
lödik, hanem valöszinüleg 
ebböl s a rögi N. töredekei- 
nek egy röszetöl, melyek 
‘ ebbe beleolvadnak. Külön- 
ben az sem lehetetlen, hogy 
a magtöredekek nem järul- 
| nak hozzä az tj mag kep- 
, zödesehez, hanem, mint mäs 
 äzalekällatkäknäl, kivettet- 
nek, s e szerint azutän az 
üj N. egeszen az egyik n. 
röszletböl kepzödö vilägos 
gömbböl fejlödnek. 
A StEın-töl a megduzzadt 
N.-ben &szlelt pälezikaalaktı 
testek nem ondötestecskek, 
elösdiek 
tovabba a Srem-töl leirt 
acinetaalaklı embriök is. 
hanem &lösdiek ; 
Engelmann. 
Az egybekeles, röviden 
összefoglalva,oda vezet, hogy 
a regi N. aprö reszekre da- 
rabolödik, hogy ezekböl ujra 
ismöt felöpitse magät. 
z üj n. valöszinüleg az 
üj N.-böl lefüzödes ütjän 
fejlödik. 
Egeszen egyetert BüTscHLı- 
vel, illetöleg BaLgIant-val. 
 2.Carchesium polypinum es Epistylis plieatilis.* 
Rügyszerü egybekeles, 
Bütschh. 
Carchesium polypinum. 
Mind a makrogonidium- 
‚ nak, mind az ebbe bele- 
\ olvadö 
mikrogonidiumnak 
magja igen nagyszämü re- 
 szekre darabolödik. Az egy- 
gysolvadäs befejeztevel a 
magdarabok között köt mag- 
| orsö szerkezetevel birö, hosz- 
szäban sävolyozott, orsöalaküı 
keplet különböztethetö meg. 
Engelmann. 
Epistylis plicatilis. 
Elöször a mikrogonidium 
magja esik szet isme&tlödö 
oszläs ttjan 12—18 apro, 
meglehetösen erös fönytöresü 
gömböcsk6ere. Ezt követi a 
makrogonidium magjänak 
nehäny nagyobb darabra 
valö oszläsa, melyek toväbb 
oszolva mintegy 30—35 göm- 
böcsk&t hoznak letre, me- 
* A ket telepet k&öpezö Vorticellafele rügyszerüi egybe- 
| kelesi folyamata között lönyeges különbsög bizonyära nincs, 
s ennelfogva mit sem vältoztat a dolgon, ha a köt büvär- 
nak különbözö nemhez tartozö, de közel rokon Vorticella- 
fel&ken tett öszleleteit ällitjuk egymässal szembe. 
