Bütschh. 
Carchesium polypinum. 
Vajjon ezek a mikrogoni- 
dium ketleoszlott n.-&böl 
fejlödtek-e ki, mint BaLBIANI 
ällitja, ezt nem sikerült 
Bürscauı-nek eldönteni. 
Kesöbbi stadiumon a mag- 
töredekek mellett vältozö 
szamu, 7—15 vilägos gömb 
lsp fel, melyek nagysaguk 
es vilägossäguknäl fogva a 
kisebb, halväny, sötetes 
magtöredökek közül &lesen 
kivälnak. — Ezen gömbök 
közepeben 
hölyagocskät s ebben ismet 
kis sötetebb testeesk6ät, az- 
az: hölyagocskaalaktı mag- 
hoz hasonlö k6pletet lehet 
Ällomä- 
nyuk eezetsavval valö keze- 
; 7 
egeszen vilagos 
megkülönböztetni. 
lesre finom härtyäval bur- 
kolt sötet keregrötegre s az 
öpen emlitett hölyagoceska- 
alaklı maghoz hasonlö kep- 
letet rejtö, szinten sötet bel- 
ällomänyra különül, mely 
utöbbi a keregröteggel finom, 
sugaras fonalakkal függ ösz- 
sze. Nem szenvedhet semmi 
ketseget, hogy ezen testek 
azonosak azokkal, melyeket 
peteknek, STEIN 
pedig a telepeket nem ke- 
pezö Vorticellafelökndl esira- 
gömböknek tekintett. Fejlö- 
desüket BÜTSCHLI-nek ugyan 
BALBIANI 
nem sikerült közvetetlenül 
äzalek- 
eszleletei 
mesfigyelni, mäs 
ällatkakon tett 
alapjän azonban megis ha- 
tärozottan felteszi, hogy 
nem fejlödhettek egyebhböl, 
mint az ismetelve oszlott 
n.-ekböl. 
A vilägos gömböket tar- 
talmazö Carchesiumok egy- 
mäs utan többször oszlanak, 
s minthogy az oszläsi felek 
között a gömbök is meg- 
ezeknek 
egyre apad, mig vegre oly 
oszlanak , szama 
egyenek zärjak be a soro- 
zatot, melyek esupan egyet- 
len vilägos gömböt tartal- 
maznak. Ezen gömb elöbb 
205 
Engelmann. 
Epistylis plieatilis. 
lyek a mikrogonidium teste- 
nek beleolvadtäval az elöb- 
biekkel keverednek. 
Ezen ällapot Y/a—1'/a na- 
pig esaknem vältozatlanul 
mıarad; esak a magtörede- 
kek szaporodnak s kisebbed- 
nek, nyilvän oszlas követ- 
kezteben, ällomänyuk pedig 
elhalvänyodott. 
Erre megkezdödik a mag 
tjrakepzödese. A magtöre- 
dekek közül mintegy 4—7 
kivälik 8 gyorsan növekedik, 
valöszinüleg a kis magtöre- 
dekek roväsära, melyek ama- 
zokba beleolvadnak; erre 
vall legaläbb a kis mag- 
töredekek szamänak folyto- 
nos 
apadäsa. Ezen nagy 
gömbök, — melyek nem 
egyebek, mint a BALBIANI- 
töl peteknek, STEIN-töl esira- 
gömböknek tartott keple- 
tek, — k6söbb szinten ke- 
vesbednek, a mennyiben 
egymäs utän 4, 3, 2 tojäs- 
dad, vagy vesealakü mag- 
szerü testbe olvadnak össze, 
Vegre összeolval az utolsö 
ket vesealakü testis, s ezzel 
a patköalaku üj mag köszen 
van. 
Magocskäk 
szerint a Vorticellafelekn&l 
ENGELMANN 
nincsenek. 
Bütschh. Engelmann. 
Carchesium polypinum. Epistylis plicatilis. 
tetemesen megnagyobbodik, 
— s ezen städiumon meg- 
felel annak, a mit STEIN 
placentänak nevez, — hogy 
vegre rendes patköalaku 
maggä vältozzek. 
Mär azon städiumon, mi- 
dön a leendö mag nagy vi- 
lägos gömböt («placentät») 
kepez, meg lehet mellette 
különböztetni egy n.-t, mely 
taläin nem egyeb, mint a 
nagy 
szerint vältozatlanıl meg- 
egyennek BALBIANI 
maradö magocskäja. 
A magtöredekek, melyek 
az anyaegyen ismetlödö osz- 
következteben több 
egyen között oszlanak meg, 
lasa 
nem vesznek reszt az Üj 
mag felepiteseben, hanem 
valöszinüleg kivettetnek. 
Ezen összeällitäsböl vilägosan lathatö, hogy az 
üjabb büvärlatok, bärmennyire elterök legyenek is 
az egyes reszletekben, azon tenyällast hatärozot- 
tan bebizonyitottäk, hogy az azalekallatkäk egybe- 
kelöse sem termekenyitett petek, sem embriök kep- 
zödesere nem vezet. — Az äzalekällatkäk iva- 
ros szaporodäsänak tana azon alakban tehät 
melyben egy iränyban Baısrans, a mäsikban 
Ste fejtette ki, veglegesen megdöntöttnek 
tekintendö. 
Mindezek utän felmerül a kerdes, hogy mi tehät 
az äzalekällatkäk egybekelesi folyamatanak lenyege 
es jelentösege ? 
Erre a kerdesre az eddigi ismeretek alapjan elegge 
kielögitö felelet adhatö, melyet a következö fejezet- 
ben akarok kifejteni. 
Az azalekällatkäk egyhekelesi folyamatänak lenyege €s jelen- 
tösege. 
A felvetett kerdesre mindket buyarnak külön-kü- 
lön vizsgälatokra alapitott felelete egymässal teljesen 
megegyezik: 
«Az äzalekällatkäk egybekel&ese nem ve- 
zet «petek», «embriögömbök», vagy bärmely 
ı mäs csiräk ütjan törtenö szaporodäsra, ha- 
nem az egybekelt egyeneknek sajatsägos 
fejlödesi folyamatära, melyet üjra szerve- 
