en 
Engelmann. 
szämm reszekre ( Parame- 
ciumok ). 
Az egy, vagy több n. 
szinten szetoszlik 2—A, rit- 
kän ( Parameeium Aurelia ) S, 
hosszäban sävolyzott röszre, 
melyek valöszinüleg kölesö- 
nösen kieseröltetnek, s habar 
savjaik ondöszälaeskaknak 
nem is felelnek meg, megis 
valöszinüleg termekenyitö 
hatäst gyakorolnak a mag- 
darabokra, mire azutän el- 
enyesznek. 
Ezek közül, (vagy legaläbb 
ezeknek a helyen) vagy egy 
vilägos gömb välik ki, mely 
mesnagyobbodva, a STEIN- 
161 placentäanak nevezett 
kepletnek felel meg ( O.ry- 
trichina, Buplotes) s kesöbb 
rendes maggä vältozik; vagy 
pedig több magdarab növe- 
kedik vilägos gömbbe, me- 
lyek vegre egygy&olvadva, üj 
masgä vältoznak ( Parame- 
ciumok). 
Azüj n., vagey n.-ek az 
Yıjraszervezödött N.-böl valö- 
szintileg lefüzödes htjän k&p- 
zödnek. 
Az Oxytrichafelek 68 
Euplotes placentäja mellett 
3—7 erösen fenytörd gömb 
valik ki, melyek k&söhbb is- 
möt eltünnek s valöszinüleg 
minden esetben az alfelnyi- 
läson ät kiürittetnek; ez 
eszleltetett legaläbb a Sty- 
lonychia Histrional. Ezen 
erösen fönytörö gömbök a 
plasmäban felhalmozödö 
aprö vrögöeskekkel azonos 
termöszetüeknek lätszanak, 
egöszen &lettelen tömegek, 
melyek sem petöknek, sem 
esiragömböknek nem felel- 
nek meg. 
lata, St. Histrio, Pleurotri- 
cha lanceolata, Buplotes Cha- 
ron, Vorticella microstoma, 
Bpistylis plicatilis. 
207 
Bütschh. 
Colpoda, Blepharisma lateri- 
tia) osztatlan marad; több- 
nyire azonban keves- vagy 
igen nagyszämtı reszekre da- 
rabolödik. 
Az egy vagy több n. min- 
dig megoszlik 2—S reszre, 
melyek oszläs közben az 
oszlö magokra jellemzö mag- 
orsö-szerkezetet veszik fel s 
nemely esetekben talän köl- 
esönösen kieser£&ltetnek. 
Az üj N. köpzödesenel az 
n.-ek jätszäk a legfontosabb 
szerepet. A megoszlott regi 
N. gyakran egeszen kilöke- 
tik ( Colpidium , Chilodon, 
Glaucoma,  BDlepharisma), 
vagy - pedig ( Paramecium 
Bursaria) összenö egy vilä- 
cos gömbbel, mely masa 
ismet ket n.-röszlet Összeol- 
vadasaböl keletkezett, s Üj 
maggä vältozik. — A több 
röszra darabolödott N. töre- 
dekeinek egy rösze vagy 
egygyeforr a vilägos göm- 
bökk& vältozott n.-töred&ekek 
egyikövel s evvel ij maggä 
vältozik; vagy pedig mind 
kivettetnek a N.-töredekek, 
s ez esetben az dj N. kizä- 
rölag a n.-töredökek egyik6- 
böl kepzödik; kizarölag egy 
n.-reszletböl fejlödik az Üj 
N. azon esetben is, ha az 
osztatlanıl maradt rögi N. 
egöszen kivettetik. 
Az üj n. mindig egyik n.- 
r6szletböl fejlödik. 
Mind az N.-nek, mind az 
n.-nek fel nem hasznält üa- 
rabjai kivettetnek; ezek 
azonban sem petöknek, sem 
esiräknak nem felelnek meg, 
hanem elettelen tömegek. 
Minthogy az üj N. ege- 
szen, vagy röszben az n.-böl 
Colpoda, Glaucoma seintil- 
lans, Dlepharisma lateritia, 
Ohilodon Cueullulus, Condy- 
lostoma Vorticella, Bursaria 
truncatella, Stylonychia My- 
tilus, St. pustulata, Buplotes 
Charon, Vorticella Campa- 
nula, Carchesium polypinum. 
Engelmann. Bütschh. 
kepzödik, ez az elsödleges, az 
elöbbi a mdsodlagos mag. 
A Vorticellafeleknek is 
van n.-ük. Ezeknel a mag- 
kepletek Wjraszervezödese, 
alärendelt ertekü reszleteket 
nem tekintve, oly mödon 
A Vorticellafelekmeln. nin- 
csen. Ezek N.-enek üjra- 
szervezödöse, alärendelt &r- 
tekü reszleteket kiveve, oly 
mödon törtenik, mint ezt 
fentebb az Epistylis plicati-  törtenik, mint a fentebb tär- 
lisnel elöadtuk. gyalt Carchesium polypinum- 
nal. 
Ezen vizsgälati eredmönyekböl lathatö, hogy 
nem foroghat többe a körül a kerdes: vajjon petek, 
vagy esiragömbök s embriök kepzödnek-e s vajjon, 
melyek az igazi, a valödı ondöszälaeskak ? Ezen ker- 
deseket veglegesen megoldottaknak kell tekintenünk ; 
az egybekeles meginditotta üjraszervezödesi, mint- 
egy üjraszületesi folyamat reszletei ellenben, külö- 
nösen pedig a magkepletek ujraszervezödesenek tuze- 
tes ismerete, — ENGELMANN, föles pedig BürscHLı 
nagyertekü vizsgälatai mellett is, — tovabbi be- 
hatö tanulmanyokra szorül; esak ezek fognak vegre 
azon älläspontra vezethetni, melyen jogosan lesznek 
elmondhatök a költönek Baugranı-töl kisse elhamar- 
kodva hangoztatott szavai: Et nune historia est, 
quod ratio ante fuit! 
Mindezek utän härom kerdes kivän meg rövid 
megbeszelest : 
1. Mi inditja meg az egybekelt azalekäl- 
latkäk szervezetenek megifjodasat? 
9. Mily befolyäsa van az egybekelesnek 
az azalekällatkäk szaporodasara? 
3. Mily viszonyban van az äzalekällatkäk 
egybekelese egy&b alsörangü szervezeteke- 
vels a petesejt termekenyitesevel? 
A mi az elsö kerdest illeti, felfogasom sze- 
rint, nem lehet ketseg az iränt, hogy a megifjo- 
däsi folyamatot a teställomänynak azon reszeesk6i 
inditjäk meg, melyeket az egybekeles tartama alatt a 
ket egyen kölesönösen kieserel. A teställomäny re- 
szecskeinek kieserelesere külön vezetekek ugyan, 
minöket Bausıant lätni velt, bizonyara ninesenek; de 
nines is ezekre szükseg, minthogy az egybekelt egye- 
nek azon testtäjon, melylyel egymäst megfekszik, 
összenönek, mely összenöves, mint fentebb kiemel- 
tük, a Stylonychiäaknal alkalmilag, a Vorticellafelek 
egyenlö nagysägu egy6eneinek egybekelesenel ällan- 
döan, a ket egyen teljes egygyeolvadasara, a rügy- 
