209 
nagyszamu Parameciumtol. Nov. lA4-en tömegesen 
indultak egybekelesnek. Ezek közül 4 pär ismet el- 
kulönittetett, s ezeknek utodaı nov. 24-en ismet 
egybekelesnek indultak. A syzygiak egyenei mindket 
esetben kicsinytermetüek voltak. 
Ezen eszleletek tenyleg az egybekeles szabalyos 
idöszakossaga, tehät a Bausıant felfogasa mellett szÖ- 
lanak. Az egybekelesi epidemiaknak bels6 okokböl 
valo letrejötte azonban, mint BürschLı megjegyzi, 
esak akkor erthetö, ha tekintetbe veszszük, hogy va- 
lamely önteleknek laköi a lestöbb esetben aranylag 
keves ösnek oszläsi sorozatat kepviselik, hogy tehät 
minden gazdag nepessegü öntelekben nagyszamüu 
eeyennek kell lenni, melyek ugyanazon geneologiai 
fokon ällanak, s melyekben tehät az ösöktöl örökölt 
belsö sajätsaguknak is egyidejüleg kell ervenyesülni. 
Reszemröl legkevesbe 
hogy szaporodasi erely kimerülese, mely az azalek- 
ällatkäkat egybekelesre keszteti, elsö sorban belsö 
okokra vezetendö vissza; mäsreszt azonban nem mer- 
nem ketsegbevonni azt sem, hogy ismeretlen külsö 
okok a szaporodäsi erely kimerüleset siettethetik s 
ennelfogva az egybekelesi epidemianak kifejlödeset 
elösegitik. 
Inditsak meg bär az egybekelesi epidemiät kiza- 
rolag belsö okok, vagy ezek külsökkel szövetkezve 3 
együttesen hatva: annyi bizonyos, hogy az äzalek- 
ällatkak esak bizonyos ismeretlen szamu nemzede- 
keken ät kepesek oszlas utjan szaporodni; erre bekö- 
vetkezik a többnyire eltörpült, e szerint növeked6si 
es täplalkozasi erelyükben is hanyatlott utödok osz- 
lası erelyenek kimerülese, mely az egybekelesi folya- 
mat alatt veghez menö megifjodäsra ujra feleled. 
A mit a regi görög böleselöknek palingenesisröl sz6lö 
tana a megvenült vilag megifjodäsarol mond, teny- 
leg bekövetkezik az azalekällatkäknäl; valamıint ama 
hipotezis szerint a rombadölt viläg chaoszaböl meg- 
ifjult s tökeletesebb vilag &pül fel: usy &pül fel az 
azalekallatkak egybekeles alatt rombadölö szerveze- 
teböl uj, ifjü, eröteljes szervezet, mely ismet nemze- 
dekek egesz sorät kepes oszlas utjan letrehozni; az 
azalekallatkak, mint a mesebeli Phoenix, megyenül- 
ven, ujjaszulik magokat. 
A harmadik kerdesnek (mily viszonyban vanaz 
azalekallatkäk egybekelese egyeb alsörangu 
szervezetekevel s a petesejt termekenyitese- 
vel?) elsö reszet vizsgälva, ismereteink jelenlegi ällä- 
san, esakis az alsobb moszatokat (ideertven a zöld Fla- 
gellätokat is) s gombäkat vehetjük szemügyre, mely 
Ent G. Veglenyek. 
sem ketelkedem abban, | 
I 
elöbbiek között a Zoosporeaknäl, a Conjugätäknäl, s 
a mire Bürschtı meltän különösen figyelmeztet,! a 
Diatomeäknäl talälunk analogiäkat. Az ällati vegle- 
nyek egyeb esoportjainak egybekelese r&szben sokkal 
tökeletlenebbül ismeretes, hogy sem itt tekintetbe 
Jöhetne, röszben pedig, nevezetesen a Gregarinäknäl, 
egeszen mäs eredmenyre vezet se miatt nem vehetö 
tekintetbe. 
Esy pillantast vetve az alsobb moszatok es gom- 
bak egybekelesere, mindenekelött megesyezest tala- 
lunk az azalekallatkakeval abban, hogy az egybekeles 
az elöbbieknel is a szaporodasi erely fokozödäsat 
eredmenyezi, s hogy az elöbbieknel is oszläs ütjan 
szaporodo nemzedekek cyclusät zärja be s egy üj 
eycelust indit meg. Mig azonban a moszatoknäl &s 
gombäknal a ket szaporodäsi eyelust nyilvin minden 
esetben a zygosporak nyugalmi szaka szakıtja meg: 
addig az azalekallatkak az ujra megindulö szapo- 
rodast megelözö pihenesre nem szorulnak. Ez egyike 
a moszatok, sombak es az äzalekallatkäk egybekelese 
között levö fö különbsegeknek. 
Hogy a moszatok es gombäk egybekelese rende- 
sen egygyeolvadassal vegzödik, lenyeges különbseg- 
nek nem tekinthetö; mert hiszen az Acineta-, meg 
Vorticellafeleknek s gyakran a Stylonychiäknak s ta- 
lan meg mäs azalekällatkäknak egybekelese is teljes 
egygyeolvadassal vegzödik, s mint Schmmtz-nek a 
Spirogyran tett vizsgalatai? bizonyitjäk, a ket sejt 
magja a moszatoknäl is ep ugy egygyeolvad, mint az 
egygyeolvado äzalekallatkaknal; e szerint tehät a 
moszatok es azalekällatkäk egygyeolvadasa meg egy 
fontos reszleteben is teljesen megesyezik. Mäsreszt 
pedig tekintetbe veendö, hogy Spitzer vizsgälatai 
szerint ® bizonyos Diatomeäknäl, nevezetesen a Navi- 
culaceaknal &s Gomphonemeäknäl az egybekelt pärok, 
plasmateste nem olvad egygye, hanem mindegyik 
külön-külön auxosporava fejlödik ; itt tehät ugyan- 
azon viszonyt talaljuk, mint az azalekällatkäknal. 
A Vorticellafelek rügyszerü egybekelesere, — ha 
az aprö himsejtek, vagy spermatozoidok vegezte ter- 
mekenyitöst (peldaul Volvox) egeszen fisyelmen kivül 
hasyjuk is, — szinten talalunk a moszatoknäl, neveze- 
tesen a Conjugataknal analog folyamatot. Mär a Spiro- 
1 Studien. 493, 
® Bonner Sitzungsber. 4. Aug. 1879. 33.V. ö. BERTHOLD, 
Befruchtungsvorgänge bei den Algen. Biolog. Centralbl. I. 
1881. Nr. 12. 357. 
® Hanstein’s Abh. Bd. I. 2. p. 70. V. ö. BERTHOLD, 
id. ert, 358. 
27 
