210 
gyränäl mintegy jelezve van a ket egyenlö nagysägu 
sejt közötti müködesi különbseg : az egyik helyt ma- | 
rad, mig a mäsik hozzä hüzödik s amabba beleolvad. | 
A Sirogoniumnäl az egygyeolvadö sejtek közötti mü- 
ködesi különbseg meg fokozödik s mär a ket sejt | 
nagysägära es befolyässal van; De Bary szerint! | 
ugyanis ezen moszat ket-ket egyenlö sejtje terdala- 
küulag meghajolva, egymässal erintkezesbe lep; erre 
mindket sejt tartalma megoszlik, az egyikböl egy, a 
mäsikböl köt meddö sejt flizödik le; esak ezen oszläs 
utan szivödik fel a sejthärtya s egy kisebb sejt huzö- 
dik ät a nagyobbhoz, hogy ebbe beleolvadjon. Itt is 
tehät egy nagyobb sejt egy kisebb sejtet (makrogoni- 
dium mikrogonidiumot) vesz fel magaba epen ügy, 
mint a Vorticellafelek rüsyszerli egybekelesenel. 
Az äzalekällatkak egybekelese, mint lattuk nagyon 
feltünd szervezeti megifjodäasra, Ujraszervezödesre ve- 
zet, kerdes, vajjon ily megifjodas követi-e a mosza- 
tok egybekeleset is? Eıre, felfogasom szerint, hata- 
rozottan igennel lehet felelni. Az ujraszervezödest 
mär az is mulhatatlanul feltetelezi, hogy ket sejtböl 
egyetlen sejt kepzödik, mely a ket sejt szervezetenek 
tönkremenöse s egy ııj sejtnek a kettö romjaiböl valö 
ujraepülese nelkül bizonyara nem is kepzelhetö. 
Maäsreszt tovabba a zygospöra levelzöldjenek szinväl- 
tozasäat, a pihenesi idöszak utan pedig a chlorophyll 
ismetelt megzölduleset, melylyel a spöräban lerako- 
dott tartalekanyagok feloldödasa együtt jar, az ujra- 
szervezödesnek felreismerhetetlen bizonyiteka gya- 
näant lehet 6s kell tekintenünk. 
A moszatok zygospöräinak Ujraszervezödesenel 
azonban egy elem nem szerepel, s ez a macocska, 
melyet — felteve, hogy evvel homolog keplet az egybe- 
kelö moszatsejteknel nem fordul elö — a (szäjjal 
bırö) esillöszörös äzalekällatkak legspeeziälisabb szer- 
venek kell tekintenünk. 
A kerdes mäsodik reszere (mily viszonyban 
van az äzalekällatkak egybekelese az allati 
petesejt termekenyitesevel?) ätterve, minde- 
nekelött konstatälhatjuk, hogy a petesejt termekenyı- | 
tesi folyamata, mely mint az egysejtli lenyek tuül- 
nyomö s az azalekallatkaknak legalabb egy reszenel, 
lenyegeben szinten ket sejtnek, egy aränylag öriasi 8 
egy törpe sejtnek egygyeolvadasara s az egymagukban 
szaporodasra keptelen sejtek egysyeolvadasa aältal 
letrejött u) sejtnek oszlas utjan valö gyors szaporo- 
! Conjugation. Leipzig. 
ert. 356. 
1858. V. ö. BERTHOLD, id. 
däsära vezet. Hogy a termekenyitett petesejt' ismet- 
1öd6 oszläasa ältal keletkezö sejtnemzedekek kesöbb 
alakjukban, szerkezetükben bizonyos törvenyek sze- 
rint atvaltoznak s egy polymorph sejtällamban egye- 
sülve maradnak, mig az egysejtti veglenyek egyenlöen 
szervezett oszläsi sarjai egyenkint, külön elnek, vagy 
legfeljebb igen egyszerü telepekben maradnak együtt, 
melyeknek egyeneiösszefüggesük mellettis megtartjak 
teljes önallösägukat, külön egyenisegüket, nem aka- 
dalyozhat abban, hogy a petesejt termekenyiteset s a 
veglenyek egybekeleset lenyegeben azonos folyamat- 
nak tekintsük. 
Hosy a veglenyek egygyeolvadasa s a petesejt 
termekenyitese egy es ugyanazon elettani folyamat- 
nak csak különbözö mödosulatait kepviselik, erre 
megsyözö peldäk a Volvowfelek, melyek között a 
Pandorina Morumndl ket egyenlö nagysagu rajzö 
sejt, mig a Volvox-nemnel egy öriasi mozdulatlan 
sejt, egy törpe rajzö sejttel kel egybe: amannak egy- 
bekeleset valösagos egybekelesnek, az utöbbiet valö- 
sägos termekenyitesnek kell tartanunk. 
Az azalekallatkak azon legsyakoribb egybekelesi 
mödja, mely az egybekelt paraknak egy testbe valö 
olvadasara nem, hanem esupän a testallomäny bizo- 
nyos reszeinek kölcsönös kieserelese vezet, szinten 
nem tekinthetö oknak arra, hogy az egybekeles 
ezen mödjat a teljes egygyeolvadastöl s ennek kap- 
esan a termekenyitestöl lenyegesen különbözö elet- 
tani folyamatnak tekintsük ; mert hiszen a csillöszö- 
rös azalekällatkäk egybekelese is szamosoknäl, neve- 
zetesen az Acineta- es Vorticellafelekne], teljes egygye- 
olvadässal vegzödik, söt a Stylonychiak egybekelese, 
mint lättuk, majd teljes egygyeolvadassal, majd ismet 
az egybekeles alatt megifjodott pärok kesöbbi szetvä- 
lasaval vegzödik. in azt hiszem, hogy az egybekeles- 
nek ezen mödja, mely egeszen a közösüles belyeget 
viseli magän, s melyet, mint emlitve volt, bizonyos 
Diatomeaknäl is öszleltek, a letert valö kuzdelem- 
ben mäsodlagosan fejlödött az egygyeolvadasböl. A tu- 
lajdonkepi czel eleresere, a kimerült szaporodäsi 
erely ebresztesere s a faj) szaporodasanak fokozäsara 
az egygyeolvadasnäl bizonyara rövidebb s gazdasä- 
gosabb üt kinälkozik azon mödosuläsban, melynel 
esupän a megifjodäsra szükseges bizonyos testalkat- 
reszek cesereltetnek ki s egyszerre ket fokozott szapo- 
rodäsra alkalmas egyen kepzödik; az azalekallatkak 
egy reszenel ezen mödosulas jött lötre s mint elö- 
nyös, epen ügy ällandösult, valamint ällandösult 
mäs veglenyeknel s az összes ällatoknäl a kulönbözö 
