211 
nagysagu sejteknek egsybeolvadasa, azaz: a nagy nöi 
sejtnek a törpe himsejt utjän valö termekenyitese, 
mely bizonyara szinten mäsodlagosan fejlödött ki 
az ivaros szaporodasnak legesyszertibb s eredeti alak- 
jaböl, az egyenlö nagysägu sejtek esygyeolvadä- 
säabol. 
Az azalekallatkäk egybekelese alatt es utän veg- 
hez menö ujraszervezödesnek megfelelö folyamat 
a petesejt belsejeben szinten veghez megy. AUER- 
BACH-nak, Bürscauı-nek, Herrwıg Oszrär-nak, Se- 
LENKA-nak, For-nak s több mas buyarnak a petesejt 
termekenyitesre s baräzdolödäsra val6ö keszulödese 
körül tett fontos tanulmanyai mind azon eredmenyre 
es utan valösagos üjraszervezödesi folyamatnak 
szinhelye, mely folyamat igen elenken emlekez- 
tet az azalekallatkak egybekelese alatt s utän veg- 
hezmenö üjraszervezödesre, megifjodäsra. — A regi 
mag szerkezeteben megvältozik, s miutäan magorsöva 
alakult, egy reszet — mint az äzalekällatkak mag- 
kepleteiknek fel nem hasznält darabjait, vaey az 
egesz regi magot, — esy-ket iranytesteeske alakjä- 
ban kilöki, hogy erre egynemt gömbbhe, ugynevezett 
not pronucleus-szd vältozzek. E közben, valamınt a | 
termekenyıtes alatt is, a szektesteeskek elöbbi el- 
rendezödese ismetelve megyältozik, mit az ügyneve- 
zett Karyolyticus kepeknek, nap- vagy esillagkepek- 
nek feltlinese s ismetelenyeszese ketsegbevonhatat- 
lanul bizonyit. Az üjraszervezödes itt is avval er ve- 
get, hogy oszlasra kesz sejt magja megujul, meg pe- 
dig oly mödon, hogy a petebe hatolt termekenyitö 
sejtböl kepzödö ugynevezett ham pronucleus a nöi 
pronucleusszal ugynevezett barazdalödası magga ol- 
vad össze. 
A termekenyites ismeretenek mai älläspontjan 
valöszinünek latszik, hogy a megifjodott äzalekällat- 
kak magja, ügy mint a baräzdolödasi mag, ket mag, 
vagy magreszlet egyoyeolvadasa utjan j6 letre. Ha 
tekintetbe veszszuk, hogsy Bausrant es ENGELMANN 
szerint az esybekelt azalekällatkak meeoszlott ma- 
gocskajaböl fejlödött tokok, az ugynevezett «ondö- 
tokok», az egybekeles alatt kölesönösen kiesereltet- 
nek, mit a Parameciumokra nezve BürscHLı is valö- 
szinünek tart; ha tekintetbe veszszuk tovabba, hogy 
, Engenmann szerint, a magocskatokok termökenyi- 
vezettek, hogy a petesejt a termekenyites elött, alatt 
töleg hatnak a szetesett mag darabjaira, minek 
következteben ezekböl ü] mag kepzödik, s hogy 
Bürschuı szerint a Parameeium Bursarianak %) 
magja egy masocskatoknak a regi maggal valö 
egyoyeolvadasa utjan kepzödik : nem tarthatjuk ege- 
szen valöszinütlennek Hrrrwıc OszkrAr-nak azon 
felfogasät, hogy az äazalekällatkak magja egybekeles 
alatt a nöi, magocskäja pedig, illetöleg a mäsik egybe- 
kelö pärböl ätvandorlott magocskatok, a him pronu- 
eleus szerep6t jatsza.! Vajjon ezen felfogäs helyes-e, 
vagy elvetendö, erre, mint a veglenyek alak- s elet- 
tanänak oly sok mäs kerdeses pontjara, tovabbi vizs- 
gälatok vannak hivatya hatärozott feleletet adni. 
' Beläthatatlanul nagy m&g az ismeretlen mezö, hatär- 
talannak latszik a buvärkodäs területe; sokaknak 
van 6s lesz m6g alkalmuk babert tüzni halantekukra ! 
! Beiträge zur Kenntniss der Bildung, Befruchtung 
und Theilung des thierischen Eies I. (1875) 356. megj. a. 
