61 



mede Legemer paa sig, skyldes to Forhold. For det første 

 er de baade paa Skjoldet og Benene besatte med Krog- 

 børster, der er bestemte til det nævnte Formaal;Tnen for 

 det andet er deres Klosakse langt mere bevægelige end 

 ellers hos Krabber. De andre Krabber kan kun bøje 

 Saksene ind mod Munden foruden at strække dem fremad 

 og lige ud til Siden; men hos de spidssnudede er de saa 

 bøjelige, at de kan naa over det meste af baade Ryg- og 

 Bugsiden. Hvad der skal fæstes f. Eks. paa Ryggen og paa 

 Benene paa højre Side, sættes fast med den højre Klo- 

 saks, hvorimod højre Side af Bugen kun kan behandles 

 med venstre Klosaks og omvendt. 



Saksene er ikke lige bevægelige hos alle vore spids- 

 snudede Krabber. Hos Sandkrabberne og Eurynome kan 

 de ikke naa til Skjoldets bageste Tredjedel, men hos Stankel- 

 benskrabberne derimod ikke blot over hele Skjoldet, men 

 helt ud paa Halen, naar denne er rettet bagud paa Grund 

 af Æggene, der fylder forholdsvis meget mere end hos 

 de fleste andre Krabber. I Sammenhæng hermed staar 

 det, at hos Stankelbenskrabberne har kun 9 Krogbørster 

 paa Halen; thi c? har den jo altid slaaet op under Bugen, 

 saa at den aldrig bliver synlig fra Rygsiden. 



Dyrets Vidende om, hvorvidt det er klædt med samme 

 Slags Organismer som dem. Omgivelserne bestaar af, eller 

 ikke, kan ikke skyldes Synet, da Øjnene i hvert Fald hos 

 mange Slægter ikke kan se henad Ryggen, men stammer 

 derimod fra Klosaksene, som er besatte med Smagshaar. 



I Danmark findes 3 Familier med 4 Slægter og 6 Arter. 

 Da Karaktererne for Familierne og de større Grupper 

 imidlertid ikke er lette at se, fremsættes her kun en 



Oversigt over Slægterne. 



1. 2. Par Ben 2^/2 — 3 Gange saa lange som Skjoldet. 2. 

 2. Par Ben højst P/j Gang saa lange som Skjoldet. 3. 



2. Øjnene stikker frit ud til Siden; ingen Torn lige 



bag Øjet Stenorhynchus. 



Bag Øjet sidder en Torn, saa at der dannes en 

 Slags Øjegrube Inachus. 



