367. 



SALIX HERBACEA. 



D v F, E G Pil. 



Löjhlaclen äro cirkelrunda, sågade, å ömse sl- 

 clo! glatta samt nä(aiirii>a. Roten och Stam- 

 men är krypande 0( Ii grenig. 



Zinn. Fl. Suec. p. 349. Fl. Lapp. s. 355. Cl. 22. Dioecia. Diandr. 

 — Liljebl. Sv. Fl. s. 004. Kl. 13. Samkulle. — Åtskilde. 



M. 



-inst af alla inhemska Träd<!lag (som v. Linne kallar ho- 

 nom'), kan d<'nn« FiLirt an'!fS lor en verklig motsats till den 

 Jätien bland dem, hviikt-n nys (n:() ^5't) blilvit beskrifvpn. 

 Dverg pilen är allmän, liögi på de ui-sliga fjällen, från Da- 

 larne ända genom Lappmarkerne , biukauad, med djupt gå- 

 ende, krypande och fördelt rotstnm, hvars grenar ofvan 

 jord äro ofta knappt mer än tuins iånga, endast med några 

 blad försedda. På lägre och grasviixoii fjälltrakter blifva de 

 stundom något längre. De äl.tres bark är svartbrun, men 

 årsskottens rödaktig och helt slät. De kortskaft^ide bladen, 

 allmännast cirkelrunda, urniupta vid basen och i toppen, fin- 

 nas stundom eggrundare: de största knappt halftum bri'da. 

 I kanten äro de finsägade och täckt nätådtiga på den å 

 ömse sidor glatta och liHigt grönskand^^ ytan. Inga blad- 

 fjäll synas» utan blott nästa årets bladknoppar bredvid 

 bladskaften. Helt små blomh^Tngen sitta ensamma i ändan 

 af grenarne, med blommor, efter slägtets art, till könet 

 åtskilda pä särskilta buskstånd. Hängfjäilen äro trubbiga, 

 i kanten finhåriga, men för öfrigt släta och brunfärgfide. 

 Hannknapparne äro gula, men fruktämnet rödaktigt. Pi- 

 stillens märken äro dessutom tvådelta. På Honblommorna 

 upptäckas, utom den vanliga Håningskörteln , 2 smärre 

 fjäll vid basen af slåndarne inom del nämde större. Det 

 hvita och korta frödunet som omgifver fröet, fästes i. ke 

 upptill som en krona, utan ganska löst under detsamma. 



Ehuru frökapseln är vanligtvis slät, h ir likväl Prof. 

 Liljeblad funnit en afart vid Torne järvi i (jällen med hvit- 

 ludna fröhus, samt bladen litet spetsiga ock knappt märk- 

 ligt sågade i kanten. 



Det är snarare för att visa det förvånande afbrottet i 

 vextea emeliaa andra träd och denna pyssling, då vi nu 



