368. 

 IMPEPiATORIA OsTRUTHiuM. 



MÄSTERROTS-ÖRT. PåF. Ylimäiiienyrtti. 



Bladen äro dubbelt trebladiga (triternata), hvasst 

 sågade och inskurna. Bladskajten omlatta 

 stjelken, hinnaktigt utvidgade vid basen. 



Linn. F). Sv. Append. p. 464. Cl. Pf.NTANDKiA. Dsffjn. — Llljehl. St. 

 Fl. s. 125. Kl. 5. Femmanningah i-fivinn. — Fvetz. Fl. oecon. s. 526. — 

 Marray App. Med. i. p. 254. — Pharm. Ira p erat oiije Radix. 



E 



gentligen fjällvexi, träffas den i synnerhet på sådana 

 tr«kter i äcliwtilz och Österrike, men säges äfven verkligen 

 finnas vild inom Dalarne vid fjrillen i Lima, hvilket icke 

 är orimligt, då Severyggf^n har Hera alster gemensamma 

 med Schweitziska Alperna. Mästerrots örten visar genast sin 

 shigtskap mad Umbellaterne, bland hvilka de nemligen, 

 som hafva alla blommorna i umbellen fruktsamma, den- 

 samma urskiljes genom sina inbojda och nrniiipta samt 

 lihstora kronbLud , och genom jrukteti som är halt runa, 

 nåy.ot hopÅramad och kantad, men rnidtpå kupi^ med 3 

 upphöjda ränder. 



Rötterne vexa flera tillsammans, horisontelt; de äro 

 perennerande, tjocka, trinda och knöliga samt utmärkte 

 med ringar, från hvilka många hna trådar utskjuta. Ört- 

 stjelkarne, 2 3 qvarterhöga, stå upprätta, od^^lta, trinda, 

 slrimiga och bara. De nedersta bladeji äro längre sijelka- 

 de än de öfre, och dessa skaft utvidgas vid basen liksom 

 i uppblåsta slipler som omfatta stjtlken. Bladen äro dub- 

 belt trebladiga, qvarterslånga. Småbladen äro nedtill för- 

 enade, och det medlersta af dem störst, men alla mrr och 

 mindre afiåiiga, hvass.i och i kanten skarpt sågade och äf- 

 ■ren inskurna, på ytan alldeles bara. De öfversta bladen 

 (Horalia) sitta i< ke sällan midt eruot hvarandra. Bloiidloc- 

 ken, som fran)kommer i t(jppcn af stjf^'kci), ar stor, platt 

 utbredd med många strålar utan grmensamt svtpe, men 

 under de smärre blomflockarna Hnnas några la håriika 

 blad. Blommorna äro ganska talrika, filin (nikibär.in<ie, 

 stundom rödletta och iikformigH med atlånga kronblad, 

 hvilkas spetsar något inböjas. De fr-nmkomn a i lur.i och 

 Juli, hvarefter dicn oiyaiibtjskiifue frukten tillskapas. 



