58r. 



LILIUM MARTAGON. 



KnOLL- LlLTA. 



Bladen äro aflånga, spetsiga och sitta upptill 

 i krans omkring stjelken. Blommorna ^ sorn 

 hänga nedåt lutande, hafva tillbakaböjda 

 kronblad. 



Ijinn. Sp. f)l. p. 455. A. b. HEXJNnnrA. Monoj^-ynia. -■■ Llljehl. Sr. 

 Fl. s. i38. Kl. 6. Sex MÄNNiNGAR , Eii<|viiiu. — Gmet. Fl. Sib. I. p. 44- 

 — Jacq. Fl. Austr. t. 55 1. 



R 



orden är kanske icke egentligen Liljornas hembygd. 

 De höra snarare till de mer tempererade himmelsstrecken. 

 Likväl prunkar Norra Amerikas Flora med flera sköna ar- 

 ler, och Sibirien äfven. Doss rysvärdaste trakter ända till 

 Kamlschnlkas strand, hysa också en eller annan, och deri- 

 bland KroliLiii.in. Vi äga ingen naturlig inföding af det 

 slägtet, som i synnerhet bär namn &l Lilja; men genom 

 odling under längre tid ha ett par vunnit burskap, och 

 särdeles denna. Man uiå endast omkring midsommaren 

 besöka den brhaoHcra Carlberes Träoården , så skön och 

 inlagande genom det lugn och lifvande skngga den under 

 sommaren erbjuder, och man skall finna millioner af des- 

 sa rödspiäckliga spiror iiöja sig bland Amurgräset, Lille- 

 Konvallerne, VildTulpanerne och många flera som älska 

 landens skyggd. Troligen har KrollLiljan, af sin natur 

 härdig att tåla Bores enväld, rymt från den fordna blom- 

 ster-rabatten samt utvalt sig och funnit en fredligare plats 

 under de skuggrika träden, der den lär aldrig utrotas ; 

 och det är af denna grund vi tro henne förtjena sitt rum 

 i Svensk Botanik, äfven så väl som Damspels- och Tyska 

 SväidsLiljan, Alskogsvillan, m. fl. andra» 



KrollLiljan uppkommer från en lök sammansatt af lo- 

 sa, gala, költiga fjäll, och midt under ett knippe af lån- 

 ga, hvita trådar. Från Lökens medelpunkt uppreser sig 

 Ortstammen ända till par alnars högd, trind och glänsan- 

 de, lastan svartprickig, besatt högre upp med blad som 

 sitta kransvis, kortstjelkade, och äro allångt lansettlika. 

 De öfre äro skiftevis spridda. Stjelktoppen shuas med en 

 lång blomspira eller rättare klase med flera eller f irre vidt 

 åtskilda blommorj som sittande på långa rödprickiga skaft 



