4io. 



NEPETA Cataria. 



Katt-Näfta. Kattmynta. Tusengodt. Lössegräs. P. F. 

 Kissan - Minttii,. 



Blomklasen är axlik, sarumansatt af i krans 

 sittande enskilta blomstjelkar ; Bladen aro 

 hjertlika, med bladskaft, i brädden groft så- 

 gade. 



Linn. Fl. Sr. p. 201. — Mat. Med. n. 5ii. — Cl. i4- Didtnamta 

 Gymnospermla. — X/Z/eZ-/. Sv. Fl. t. 250. Kl. 11. TvavÄldige: med 

 nakna frön. — Rctz. Fl. oecon. s. 468. — Haqstiöms svar om bi-sktitseln^ 

 — Iiiurray App, Med. 2, p. i56. — Pharmac. (ollm) ISepetse Herba. 



N„ 



afto-siägtet visar gf>nom dess gapande blommor och 

 obetäckta frön genast den naturliga ordning hv;irtill det 

 hör, eller de jned läppar Jiirsf^dda. bloimnnr (Labiatae, 

 Juss.). Såsom skiljemärke från andra al sin klfiss, visa 

 Sältorna deras blomkronas nedra 1'ipp na^jad och öpp- 

 ningens sid kant nedböjd , samt itändarne tätt i/iopsitiande. 



Katt-Näfian, en icke rar vext vid byar och på jord- 

 vallar, i synuerhet der jnrdmånfn är kalkarrad , har en 

 perennerande rot. hvaviirån en mer än alnshog örtstam 

 uppstiger helt rak och fyrkantig, och delar sig i motsit- 

 tände grenar. Bladen^ äfv»'n korsvis satta rrc^t hvarandra, 

 äro kortskaftade, hjertlika och hvassa, jemt fastän groft 

 så£;ade och ,på ytan skr3'nkl)ga; den är dessutom äfven 

 som hela örten n juk, finluden och grå..klig. 1 toppen 

 och ur de öfversta biadvecktn u.vcxa axlikr. blomklasar, 

 formerade af en myckenhet, i åtskilda kransar sittande, 

 ilerblomniiga korta blomskafi , hviikn nära blommorna äro 

 försedda med små Irådsmflla bUd eller blomskärmar. 

 Blomfodreis tänder äro långa, spetsiga och nästan af lika 

 längd. Blomkronan hvit med btokt rödaktig läpp, som 

 äfven i svaloet är rödprickig. I Juli slå blommorna ut 

 och vara hela sommaren. 



Hela örten, hvilken har lukt nästan som Citron- me- 

 liss, rrcn tillika något egen, liksom aromatisk- besk , lem- 

 nas orörd af boskapen, utom tS fåret. Kaftor hysa så 

 mycken böjelse lör densamma, alt de ofta inl r.na sig der 

 den vexer, och under det de skubba sig på uen, genom 



