4iS. 



SITMPHYTUM OFPICZNALE. 



De äldste Läkare ansågo Roten nyttig i blodfloden ;> 

 både såsom i pulver gifven och i dekokt. Dess inveck- 

 lande och skärpa mildrande samt tillika lindrigt uppdragan- 

 de egenskap gör icke detta orimligt. Man har också före— 

 slngit den till Boskaps Medicin vid Diarréer och Blodslall- 

 ning [Rafn); och vi tro att Aen förtjänar mer afseende, 

 än man i sednare tider velat lemna densamma. Såsom 

 yiterMgare fortjenst, har man med långt mindre skäl tillagt 

 roten förmåga^ att, utvertes använd, hela benbrott, bråck- 

 sk/idor och gamla sår, I England, der den haft namn af 

 Bönset, hyste man länge sådan inbillning. 



Afven längre tid tillbaka omtalas Vallörtsroten såsom 

 clnglig till Läderberedning. Det synes likväl, som dess 

 överHödig'» Slem innehåll gör den dertill mindre passan- 

 de; åtminstone måste, i fall af sådant bruk, slemmen först 

 frånskiljas, till hvilken ända man föreslagit en egen me- 

 tod; men förmodligen lönar den sig icke att vidare full- 

 följa, då genare utvägar finnas. 



Mer anmärkningsvärd är en likså åldrig upgifl , att Lä- 

 der (t. e. af blåsbäijor) kan hållas mjukt och smidigt ge- 

 nom anstrykning med slemmet, erhållit genom kokning af 

 lo — 12 skalp, rot med ett änibar vatten tills hälften åter- 

 står (I Leipzig Journal liir fabiik, Mannf. Handl. u. Mode 

 1801 Marlz, är detta senast uppgifvitj. Om en vidare til- 

 lämpning och tillblandning af feta ämnen för samma ända- 

 inäl, fltl bibehålla smidighet af Läutr, Lnnas intressanta 

 tillägg i W. Prof. Retz. Fl. OScon. s. 109. Det hör slut- 

 ligen också till historien om denna rot, att slemmet deraf" 

 skall nyttjas i Asiatiska Länderna vid beredningen af Ka^ 

 melhår och Ångoriska Getters. Dj skola derigenom blifva 

 mindre spröda, oth smidiiJare att förbruka. Måhända att 

 äfven vissa färgade ylle- och sidentyger, genom bruk af 

 samma ämne, kunna återvinna sin under färgningen för- 

 lorade mjukhet. 



Tab. — Öfre delen af en gr.?n med blommor, samt 

 ett rotblad i nat. storlek. — a. pipen af en blomkrona 

 öppnad; — b. en ståndare. — c. ett håningshus fjäll. — 

 d. Pistillen. — e. Blomfodret med mogna liön i nat. st. — 

 f. ett frö iörsloradt. 



