DRYAS OCTOPETALA. 



Lapps K Dhyas. Pu Isl. HoUa Soleyg. 



Örtstjclkarne åto trädaktige och nära roten ned- 

 liggande. Bladen aro eggformiga och såglikt 

 tandade. 



Linn Fl Sv. p. iSo Fl. Lapp. p. 170- Cl. la Icosandria Vulygy- 

 nia. — Liljebl. St. Fl. s. 207. Kl. 8- Tjo gmanjjikga r. Älånj^qvian. — 

 Troil Isländska Res. s. S4- ^ Jlall Siirp. Helr. liist. 11. i553' 



I 



eke mindre för dft nätta i formen af delsrne, än for ^in 

 täcka blijmma är Dryas utmärkt blind de vexter som Na- 

 turen bestämde tiil pryilnad äfven för fjillens hngländta 

 regioner, hvilkas gräns af eviga ofta skyhöga ismassor säl- 

 samt contrasterar mot den liHiga grönska, som några vec- 

 kors sommar framlockar i dalen af dessa snöbygder. 



Dryas hör till familjen Ro acecB, och den afdelningen 

 som Jnssieii kallar Potentdler, så väl som G eum • sin glel, 

 med hvilket den är nära beslägtad. Emedierli.i <^r d^n till. 

 räckligen skild genom sitt enkla hlowfoder , åtta kronblad, 

 frönas fjuderlika svans samt. nedtryckta fröfiste. Vexten 

 är af pereanerande natur; \1.^%% rot trädaktig, äfven som 

 Örtsljelkarne, hviika olta flere tillsammans, formera en 

 torfva och äro km .liggande, medan grenar och blad stå upp- 

 räte. Smala stipitr betäcka stjtlkarne, merendels röda, och 

 torka samt dels bortfalla i mån som de åldras. Bladen med 

 längre och kortare skaft äro mest ovala, och vid basen 

 oftast hjtrtlikt utskurni. I kanten som är inböjd, äro de 

 groft sågade eller snarare tandade. Ofvanpå är färgen mörk- 

 grön och ytaa slät, fastän skrynklig, men alltid något glän- 

 sande. Den undre deremot hvitiuden. D<^ äro länge grön- 

 skande, och deras substans något hård, hvarföre de också 

 qvarsitta det följande året, ehuru till färgen förändr«<le. 

 Blomskaften uppkomma mellan biade.n, längre än de, upp- 

 räta, rödaktiga, enblommiea; ofta ludna och öfverst besatta 

 med körtelbärande hår. Sjelfva b'omman, stundom nå<Tt)t 

 lut.inde, ar stor som på den allmänna Cisten, skön och 

 ganska hvit, ehuru kronbladen, som ha en eiliptisk form, 

 äro då och då på baksidan rödletta. Biomfodret dehr sig 

 i 8 iika flikar, beläckt raidt under med mörka hår. De gula 

 hanknapparae samt de röda pisiillerne höja kronbladens 



