4or. 



STACHYS PALUSTRIS. 



KXrr-knylört. Svinlnyler. På F. Sianpähhäna. 



Blaflen äro bredt lansetrlika, utan bladskaft, 

 men halft onifatrande örtstammen. Blommorna 

 sitta i krans (ungefär 6 i hvarje). 



t,inn. Fl. Sv. p. ao6 Cl 14. Did ynami a. Gymnosp. — L ;//'<? /a Sv. Fl. 

 9. a47. Kl. II. TvÅvÄLDiGE med bara frön. — I\.etz. Fl. cecon. s. 703. 



D. 



'å blomkronans nedre läpp har nedböjda flikar å omse 

 sidor om den medlersta större, och Ståndarne luta åt si- 

 dorna (efter blomningen) på en blomma hvars skapnad 

 och inre delar hänför henne till ofvannärnde klass, så är 

 den en art af Knylört-släotet, som derjeinte hör till Vext- 

 familjen med blommor i krans sittande (Verticillatffi). 



Denna har en perennerande Yxoi som kryper och Rot- 

 skotten bli omsider knyliga (stolones tuberosi). Örtstjelken 

 får alnshöjd, är rak, fyrkantig och sträf af nedböjda hår. 

 Bladens öfre yta är finhäric;, den undre liksom ullig med 

 nätlika ådror. De nedersta bladen få helt korta skaft. Blom- 

 spiran (eller rättare axet) är lång och tät; de underste 

 kransarne blott något frånskilde, och deras blommor (mest 

 6, ibland Hera) slå ut i Juli och Aug. , purpurröda, men 

 med nedra läppen hvitsprärklig. 



Sfelfva gröna örten har en frän och obehaglig Inkt 

 samt besk smak, och lemnas derföre vanligen orörd af bo- 

 skapen utom af Fåren, eljest i allmänhet mer grannlaga. 

 Rötterne deiemot erbjuda Svinen en behagligare kost. De- 

 ras knylor äro af mjölaktig natur och af icke vidrig smak. 

 Som örten blir ett ledsamt ogräs, der den får rola sig, 

 helst på sidländta åkrar, kan detta till någon del förekom- 

 mas genom Svinens flitiga bökande. Man har äfven före- 

 slagit samma rötter till Nödbröds-ämne för menniskor^ ni - 

 tingen blott genom kokning beredde, eller torkade o( h 

 malne till inblanning med annat sädeimjöl. I forijtiden var 

 örten en af de så kallade såriäkande, och kändes under 

 Xiamn af Mnmthii aqnatici acnti lierha. 



Tab. — Öfre delen blommande i naturlig storlek. — 

 ».. en blommpip öppnad på sidan. — b. blomfodret med 

 pistillen. — c. en knapp 2-delad. — d. fröna, som de fin- 

 nas inom blomfodrets bas. — e. desamma, förstorade. 



