3o5. 

 ANGELICA Sylvestris. 



Ejörn -Angelik A. Björmtut. Bjöniloha. Tjiiton. Mjrsiut. 



Sqviittor. Stnittor. På Finska : Karhiin pntlU. RytipiUhi. 



rä La^^pska : AcJdatihotsk. 



Blarlen äro dubbelt parblfidiga: Stnåhlciile.n lik- 

 formiga, bredt iansettlika, i brädden hågade. 



Linn. Fl. Su. p. 90. Cl. 5. PtKTANnniA. DJijyn. — Fl. Lapp. p. loa. 

 "Lilj. Sv. FJ. s. laa. Kl. 5- Femm anmn o ar. a:aTinn. — J\.etz. F). oecoii. 

 1. s. 5a. — Rajn Fl. 2. s. 26S. — Murr. App. Med. i. p. 254. Phamt. 

 Angelicffi Sylvestris Radix. 



J—^å en Umbellatvexi visar de små blomflockarne klot- 

 runda samt deras svepen flerbladiga; alla blomstren frukt* 

 bara och kronorna likformiga; stiften tillbakaböjda och 

 frukten oval med 3 upphöjda ränder på sidorna och bre- 

 da vingar, så är det en flit af det slägte hvartill Björn- 

 Angelikan räknas. Det är en, till sin natur flerårig ört. 

 temligen allmän (mest i Norrland) på sänka ängar och i 

 skogskärr. Roten lång, tjock och tapplik, grenar sig 

 ibland och blir utanpå brunaktig. Stjelken rund, ihålig, 

 ledfuU och strimmig uppvexer till en eller par alnars höjd, 

 och bladen, som medslst stjelk fästas vid en stor nästaa 

 uppblåst balja, äro dubbelt parbladiga, samt deras småblad 

 ovalt lanseitlika med hvassa och jemna insågningar i kan- 

 ten. I Juli börja Umbellerne framkomma på egna stäng- 

 lar ur bladens baljor, och blifva stora, convexa och hvita. 

 Ett allmänt svepe felas vanligen; deremot linnas alltid de 

 enskilta beslå af liera (5 -12) smala blad, som böja sig 

 omsider tillbaka. De små Umbellerne få en klotrund form, 

 sammansatte af oräkneliga och alla bördiga blommor med 

 likstora, ovala och inböjda kronblad, och längre ståndare 

 samt tvenne tilibakaböjda trubbiga stift. Den mognade 

 frukten är oval, liksom ^■y\r\^;\d, med 3 ränder å ömse 

 sidor eller sammansatt af 2 frön, som ha hvardera en 

 platt och en convex sida med hinnaktig kant. 



Ptoten äger något kryddlikt och varmt på tungan 

 i likhet med Apteks-Angelikan (A. archangellca) som vi 

 hädanefter få anföra, men är likväl mycket svagare än 

 den, och kan således icke utan i biist deraf komma i 

 fråga. Emedlertid anses den af Allmogen i några Land- 

 skap, som ett förmånligt husmedel för moderpassion. 



