3x4. 



OPvCHIS BIFOLIA. 



TvABLADS - Orkis. Ståndpers. Yxnegräs. Nattvioler. 



Rothnölarne äro odelta. B/aden ovali^^ sittande 

 på stjelken litet ifrån roten; Blomkronans i\i' 

 kar äro utstående. Läppen lansettlik och hel- 

 bräddad, och Sporren syUik , längre än frukt- 

 ämnet. 



Linn. Fl. Su. p. 509. Cl. ao. Gtnandr. Diandr. (monanJr. Svarta 

 i K. Y. A. Ilandl. 1800. s. 206). Ejusd. Mat- Med. p. igS. Liljebl. Sy. 

 Fl. s. 254. Kl. 10. T VET T D IG E. Encjvinn.— Retz Fl. oecon. s. 474. P/jar/». 

 Satyrii Radix. 



Ol allmän som denna förekommer i sidlandtare Lundar, ät 

 den derföre ickemindreangenäm för sinnena ; ty utvecklingen 

 af hennes hvita spira är ett vittne alt Flora är nu klädd i 

 sin yppersta sommardrägt , och blommorna, änskönt alls- 

 inte lysande som de förr (N:o 220 — 235) anförda, fylla he- 

 la nejden med en egen behaglig lukt. Orkis - slägtet enskilt; 

 betraktadt från de öfriga i den stora naturliga familjen, 

 jgenkännes af sin gapande blomma och med sporre för- 

 sedda läpp, samt vidvuxna , upprätta ståndarknapp. Röt- 

 terne som kunna anses som ett slags knölar (lubera) er- 

 bjuda genom deras olikhet alt hos en del vara odeite, hos 

 andra handlike eller knippvis förenade, de första skilje- 

 märken emellan det stora antal af arter som utgöra detta 

 slägte. Denna Ivåbladizn äger tvenne eggformiga , hvar- 

 dera tuårig, och af h vilka den ena först bortdör. Sjelfva 

 örten har en liHig grönska, en slät och ofläckad yta ; stam- 

 men är kantig, och ned emot rotiästet sällan mer än två- 

 bladig. Dessa blad, fastade med balgiika skaft, ha en 

 tjlliplisk form, med flera parallell längs efter löpande 

 nerver. Öfre delen af stjelken beklädes glest med smärre 

 blad utan stjelkar och bär en axlik samling af hvita blom- 

 mor, 12 eller /lera, väl åtskilda genom lansettlika fjäll af 

 fruktämnets längd. Tre kronblad (det bakre öfversta och 

 2 af de inre på sidorna) räka hvarannan och tillskapa ett 

 hvalf eller hjeim, under det de tvenne öfriga (de yttre på 

 sidorna) äro horisontell utstående. Den emellan dessa ut- 

 skjutande läppen är nästan jenmbred och odelt, något 

 nedåt böjd och grönaktig till färgen. På undra sidan vid 

 basen synes en syllik och hopkramad sporre, något ut- 

 svälld midtpä och merendels dubbelt längre än det under 

 blomman sittande vridna och trekantiga fruktämnet. Stån- 

 dar-knappen, fastvuxen vid ändan af stiftet, eller rättare, 

 af den för fortplantningsdelarne gemensamma kroppen 

 (columna) är upprätt, hjertforroig , baktill convex och 



