OI7. 



A R T E M I S I A R IT P E S T R I S. 



till ungefär lika antal med ijäilen nära kanten, med nå- 

 got längre men smalare pip och hopdragit 2 — 3:klufvit 

 bräm. Deras stift äro litet längre kJufna än de lörras, 

 och märkena tjockare. — Begge få små ovala frön, ehuru 

 flera af diskblomstren icke Jemna några mogna. De ha 

 ingen frökrona eller fjnn. Fästet är convext med intryck- 

 ta punkter och besatt med några hvitt, platta och smala 

 Låriika ijäll som åtskilja blommorna. 



I följe af den anledning A/z/rr/zy gifvit, skulle denna äf- 

 ven höra till de förr brukta apteksvexterna ; men det är sä- 

 kert en irring till h vilken v. Haller föranledt då han förmodat 

 sin Absintkuun N. 126. (Artem. mutellina Willd. Arlem. 

 rupestris AUioji.') vara v. Linnes Goltländska, och linnes 

 på Sweitziska fjällbergen. Den luktar aromatiskt och an- 

 genämt samt värderas mycket af Swtitzarne såsom medel 

 för plöresier, vexel- febrar, afstannade regler, i form af té 

 brukad invertes, och utvertes för färska sår. Assessor 

 Bergstrahl berättade fordom i bref (Lärda Tidn. lySi. s. 

 200) om bruket af denna vext och om dess wmakalösa 

 cckraft såsom fördelande, stärkande och svettdrifvande.i> 

 Vår Svenska Bergmalört, som, jemte sin nära släglskap 

 och likhet; röjer en lika så behaglig lukt, torde också 

 icke sakna den n3'ssnämdes goda egenskaper. 



Tab. Vexten tecknad efter ett större lefvande exem- 

 plar tagit ._ af de vexande stånd, som Swartz hämtat från 

 Öland. a. Ett Diskblomster, b. Ett Honblomster, c. Det 

 bara fröfästet med några fjäll. Figg. större gjorde. 



