k:o 325. 

 salix pentandra. 



JoLSTEPvPiL. Jolster. Jlilster. Hilster. Vilster. Halster, 

 Jxtster. Vehar. På F. Raita. 



Löfven äro sågade och glatta; hnnfiträdet har 

 vanligast !d ståndare inom hvart fjäll på liänget. 



hinn. Fl. Su. p. 346. Cl. 22. Diok ciA. Diniidria. — Fl. Lapp. p. Sjo. 

 — Skånsk, res. s. 293. — Liljehl. Sv. Fl. s. 296. Kl. 10. Sam kulle ^t^ 

 skilde. Pietz. Fl. oec. s. 609. — Vl-^esthecliS uiiderr. om Svensk Bomull. 

 Stockb. 1745 — Jernefelts beskr. om Bomullsvadds beredande. StoAh. 

 17^7. — Rothofs Hushälls-mag. i. s. 532. 



Jolster är en art af det vidlyftiga Pilslägtet, hvaraf 2 be- 

 kanta slag förut (N;o 98. 2ii.} äro till deras och slägtets 

 skiljemäiken samt hushållsnytla uppgifne. Denna som löro- 

 koinmer icke sällan på sidländta skogsängar, i synnerhet i 

 de ölVer medlersta delen af riket belägna landskap, vexer 

 allmännast som buske, stundom knappt mer än alnsbög, 

 men vanligast 5 gånger högre, och någon gäng ännu res- 

 ligare till träd med temligen tjock slam, hvars grenar be- 

 klädas med en gulröd bark. Löfven, hvars knoppar bestå 

 af 2 valvler, äga en HHig grönska och blänkande slälbet, 

 men omsider gulna de mer än på andra arter. Från spet- 

 sen af de fina sågtänderne utsipprar en gul klibbighet, och 

 bladskaften utmärka sig äfven med små körtlar. På han- 

 busken äro bladen eggrundare än på honans, hvilkens spet- 

 sa sig. I Maj och Juni, då de äro alldeles utvexia , fram- 

 komma blomsteihängen från samma knoppar som hyst bla- 

 den, mj'cket tätblommige och gula. Könen äro tvåbyggare;, 

 ehuru de sägas äfven vara funne förenade på ett och sam- 

 ma hänge, liksom det händer med flera Filarter, men hvilka 

 omplrinterade, blått behålla egenskap af hona! Siåndarnes 

 antal är vanligast 5, fastän det är anmärkt både mindre 

 och äfven större, ända till 10 (Liljebl ). Det andra könets 

 hängcn äro länge grönskande, tills de i Aug., mycket ut- 

 svällde, efter handf gulna, och fröhusen spricka, då fju- 

 nct , som vidhänger iröna , uttränger, och ger det deraf 

 ylviga hänget ellre frökotten likhet af bomullens kapsler 

 då dessa öppna sig. 



Dt;t be.ska och sammandragande i smaken hos barken , 

 har gifvit anledning till utrönande af dess fördelaktiga verk- 

 samhet mot vexelfebrar i stället lör kinabarken, och man 

 har bldvit angenämt öfvertygad , att medlet icke bör för- 

 aktas. Efter förut anställd rening af tarmarne^ har |- — i 

 Qvintin af pulveriserad Jolsterbark, hämtad om våren af a 

 eller 3 års gamla grenar, tagen hvar 3:dje eller 4:dt timma 

 emellan tiden af feber- anfallen, häfvit oth förekommit dem; 

 och ännu säkrare har medlet befunnits om i af \anlig ki- 

 na blifvit tillblandad. 



I hushållningen tjenar barken till beredning af klipping 

 äfven så väl sora den af Salgen, ocli bland garfäuinen för 



