356. 

 DENTARIA BULBirEHA. 



Korall r ot s - ör t. Tandört. 



OrtsrjeJken ar enkel. Dess nedra blad äro par- 

 bladiga och de öfversta odelta, med löklika 

 knölar i blad vecken. Blommorna formera en 

 spira i toppen af stjelken. 



Linn. Fl. Suec j). iic). Cl. 15. Tetradtnamia Sl!i(|U0S3e. — X/7/. 

 St. Fl. s. 2/4. Kl. 12. Fr r väldige. Långskidade. 



I 



bland de sällsammare inländska vexter kan denna med 

 skäl räknas, sotn i alla alseenden har naturligaste fränd- 

 skaprn med Bräsme-s\'H^W\.. Fröskidan öppnar sig på lika 

 sätt .spänstigt mtd tillbaka rullade valvler, tnen dessa äro 

 Jittt kortare än melianväggfn. Miiiket är också något ur. 

 njupit och b'om|V.diets blad upprätta samt omfatta tätt 

 blorr.bla.fens klor. I skuggrika Hasseliundar, i synnerhet 

 nära foten al bergsidiu", såsom i Roslagen, Uppland, Skå- 

 ne och V<^stergc>tland väljt-r denna örten sitt lillliåli Roten 

 är krypande och köttig, samt hvit och knölig som en ko- 

 raJI, men nedsänder några långa trådar för att bättre fä- 

 sta sig blind de multnade bladen. Rn elltr flere enkla 

 örtstjelkar, uppskjuta iialf aln eller 5 qvtirfer långa, run- 

 da och nedli.U bira. Af de skiftevis siltandf» bladen äro de 

 nedra stje!ky(ie, ojt-mt parbladiga , eller af 5 par och ett 

 udda (septena) sammansatta. De öfre dereniot enkla och 

 odelta, men alla bredt lansetllika, såoade i kanten och 

 släta på ytftn. De h.dva älven dit märkvHrdiga , att vid ba- 

 sen af deras skaft alstras små, fjälliga, rödbruna, löklika 

 knoppar, som, då de affaila, jotfäsia sig och lörmera vex- 

 ten, liksoui det händer hos somliga Liijearter. Blommorna 

 sitta som en odelt spira i toppen tillsammans, stora och 

 blekröda, och visa sig omkring Midsommar-stiden. Vid ba- 

 sen af de kortare ståndarna upptäcker man inom blomlo- 

 drel en liten gul bärungskörtel å ömse sida, som hos Bräs- 

 merne; en oinsiänuighet hiiiills oanmärkt. Sällan fullkom- 

 nas någon fröskida, ulan dessas ämnen bortfaha meren- 

 dels, men till föga förlust för vextens varaktighet , emedan 

 den fortplctntar sig så vril gf nom knopparne i toppen på 

 de koralliska rötterna, som genom de nämde bladlökarne. 



