t* Tillag». 



vext bland multnflde tallbarr, som Gmelin anmärker i Fl, 

 Bad. 2. p. 2i3. 



Nr. i63. Blå BÄRS BUSKE. I Bambergska Forstatntet 

 Steinwesen finnes Blåbärsbuskar ymnigt, ända till 2 alnar 

 höga, raed stam af i tums diam. onktadt den vexer i en 

 jernockrahaltig och sandig grund. Slevogt i foigts Magaz. 

 6 B. i8o3. 450. 



På landsbygden i Baden distilleras ett starkt och godt 

 fcrännvin på de jästa bären, allmänt bekant i Tyskland 

 under namn af lieidelbeer- Geist ell. Wasser. Gmel. Fl. 

 Bad. I. 147, 



Nr. i55. Gul Galie. Örten, som är mycket besk, 

 berömraes som maskmedel. Villars Fl. DiJpli. 2. Szy. I 

 södra Frankrike, Spanien (Catalonien) anse^ den som ett 

 af de verksammaste för konvulsioner hos barn. Dekokten 

 på örten användes mycket till badningar, på somliga Tyska 

 orter, för mjölkskorf, och kallas för samma orsak Meger- 

 hraxit. TahernKmont, Hist. p. 4'54- 



Nr. 182. Jernört. Vexten var i gamla tider helgad 

 ät Isis. Gmel. Fl. Bad. i< 62. 



Nr. 85. Berg-arnika. Prof. Remer anser örten så- 

 som substitut för roten af Senega. 



Wr. 189. El. GÖRT. Rj-ssarne nyttja roten som födäm- 

 ne, kokt och stampad till gröt. På Island skall, med till- 

 sats af jernjord, dermed färgas svart pä ylle. Gmelin be- 

 rättar (i Fl- JBad. p. 102) om en gammal man, som under 

 den häftigaste podager-värk ensamt fann lisa af infusion 

 på elgört, invertes tagen, och af örten stött, pålagd. 



Nr. 192. DÄaREPE. Fröna öro äfven skadliga for svin, 

 hästar och fjäderiä. 



IMjölet deraf, med häning och ättika bländadt, till 

 varmt omslag på värkande giktknölar, säges vara ett myc- 

 ket lindrande medel. GmeL Fl. Bad. I. 274. 



Nr. 195. Plommok-trXd. Ett vatten destilleradt på 

 det beska skalet af kärnorna, får lika egenskap som det 

 af Prvnus Laurocerasns. Af jäst plommonsaft erhålles, ge- 

 nom desiillering, ett icke obehagligt brännvin, som Ty- 

 skiirne kalla Zvr-eLscherwasser, Gmel. Fl. Bad. 2. 265. 



